— 127 — 



d) Balaenoptera rostrata. Vaage hval. (Se figur 52). 



Kropsformen lidt mere robust end de foregaaende. (Høiden i for- 

 hold til længden som 1 til 5). Rygfinnen høi, jevnt krummet og dybt 

 indskaaren i bagre rand, ligesom hos seihvalen siddende ved overgang 

 til sidste trediedel af kroppen. Lufferne middels lange, Vs af krops- 

 længden. Barderne med gulhvide børster, 325 barder paa hver side af 

 indtil 200 mm. længde. 



Farven oventil graasort, hele undersiden til og med halen hvid. Et 

 hvidt baand over lufferne, hvis inderside ogsaa hvid. 



Fig-. 52. Yaagehvalen, Balænoptera rostrata. Efter G. 0. Saks. 



Kropslængden 25 til 30 fod, sjelden over 33 fod. Forekommer her- 

 tillands især ved vestkysten. Sydover udbredt til Biskayerbugten. 



I den foregaaende oversigt har vi behandlet hvalerne fra et syste- 

 matisk synspunkt, det vil sige, vi har beskrevet dem efter deres byg- 

 ning og indbyrdes slegtskabsforhold. I det følgende skal vi omtale dem 

 fra andre synspunkter, nemlig først med det maal for øie at skildre deres 

 liv og vandringer, og dernæst i det følgende kapitel at skildre den fangst, 

 som de i tidens løb har været gjenstand for. 



Ligesom bunddyrene og planktonorganismerne, hvis udbredelse vi 

 har skildret i første kapitel, kan hvalerne i biologisk henseende (med 

 hensyn paa deres levevis) deles i forskjellige grupper, nemlig i arktiske, 

 tropiske, syd- og nordatlantiske hvaler samt kysthvaler. 



De arktiske hvaler. 



Til denne gruppe hører tre arter nemlig, grønlandshvalen, 

 hvidfisken og narhvalen. 



1) Grønlandshvalen tilhører udelukkende den nordlige hemi- 

 sfæres polaregne, og her er dens liv paa det nøieste knyttet til isen, især 



