— 133 — 



1) Nordkaperen tilhører, som man af den systematiske oversigt 

 Til have seet, rethvalerne. Først i 50-aarene af det forløbne aarhundrede 

 Mev det især ved Eschrichts bestræbelser erkjendt, at den var en fra 

 grønlandshvalen forskjellig art, og derved blev det gaadefulde ved denne 

 ■sidstes geografiske udbredelse først fuldstændig opklaret. Tidligere havde 

 det nemlig været uforklarligt, at den saa rent arktiske grønlands- 

 hval af og til ogsaa fandtes paa langt sydligere bredder. Nu forstod 

 man, at disse dyr var en egen art Biskayerhvalen eller Nordkaperen. 

 Denne art maa i tidligere tider i store mængder have sværmet langs 

 Frankriges, Storbritanniens, Islands kyster og derfra ved sommertid 

 have vandret nordover i det norske Nordhav, saaledes at den østenom 

 den lange iskant fra Island til Spitsbergen i havet mellem Spitsbergen 

 og Bjørnøen og mellem denne sidste og Norge var gjenstand for fangst. 

 O. A. GuLDBERG ^) har fortjenesten af at have paavist, at gamle hvalben 

 fundne paa Sørøen og ved Yardø tilhørte nordkaperen, levninger fra 

 fortidens hvalfangst. Medens den i tidligere tider maa have forekommet 

 i store mængder, er den nu særdeles sparsom og kan betragtes som et 

 meget sjeldent dyr, men af, hvad der foreligger, faar man indtrykket af, 

 at dens vandringer har havt stor lighed med de, som i vor tid blaa- 

 hvalen foretager, og som nedenfor skal skildres nærmere. 



GuLDBEEG -) har givet en samlet fremstilling af de sikre medde- 

 lelser, som foreligger, om dens forekomst i vor tid, og efter disse skal jeg 

 meddele følgende. Til forskjellige tider viste der sig eller strandede der 

 i sidste halvdel af forrige aarhundrede nordkapere i den Biskaiske bugt 

 (St. Sebastian), ved Galicien, ved Skotlands kyster, ved Azorerne, ja i 

 bugten ved Taranto (Italien), ligesaa viste den sig ved nordostkysten af 

 de forenede stater (Charlestown i Syd-Carolina) og ved New-Jersey- 

 kysten. I 1888 fik Guldbeeg meddelelse om, at den norske sælfanger 

 Jason søndenom Grønland paatraf en amerikansk hvalfanger, der var 

 paa jagt efter nordkaper, og i 1889 fangede kaptein C. A. Laesen af 

 Sandefjord en nordkaper paa bottlenosefeltet (67^.7' n. og 6^.20' v.). I 

 aaret 1890 skjød saa hr. hvalfanger L. Beegs dampere fra Island 5 

 nordkapere, samme aar 'kaptein Amlie ogsaa 1, og i 1891 fangede hr. 

 Beeg 7, kaptein Ellefsen 2 og kaptein Amlie 1, tilsammen i disse 3 

 aar er dette altsaa 17 nordkapere. 



Desuden meddeler Guldbeec, at skibskapteiner har fortalt ham, 

 at de i 1883 saa hvaler uden rygfinne (sletbager) omkring Bjørnøen, dog 

 kan dette antagelig have været knølhval. 



^) G. A. Guldberg: Sur la présence aux temps anciens et modernes de la 

 Baleine de Biscaye. Bull. d. 1'Acad. roy. de Belgique 1884, 



^) Bidrag til kundsk. om Atlanterhavets rethval. Chr. videnskabsselsk. forh. 1891. 



