— 143 — 



1) Bot tien os ens liv og vandringer er kun kjendt fra den del af 

 aaret, da den færdes i det norske Nordhav. For at faa paalidelige op- 

 lysninger, hvor den opholder sig mest inden dette til forskjellige tider, 

 har jeg henvendt mig til de norske bottlenosf anger e, som med særdeles 

 stor imødekommenhed har [meddelt mig, hvor de ifjor skjød sine bottle- 

 noser, og paa grundlag af disse oplysninger er kartet, (fig. 56), tegnet, 

 hvor hver prik angiver nøiagtig bestemte lokaliteter, hvor en eller flere 

 bottlenoser er skudt. Af de tilføiede romerske tal, der angiver maaneden 

 (V = mai), vil man endvidere se, hvor bottlenosen fandtes og derfor fangsten 

 foregik i maanederne marts — ^juh 1901. 



I marts og april ser man bottlenoser fangede nordost om Færøerne 

 20—30 mil af. I april og mai er de spredt over store dele af Nord- 

 havet. Enkeltvis ser man dem 50- 60 mil vest for l.ofoten, nordvest for 

 Tromsø, men i store mængder paa det store felt mellem Island og Jan 

 Mayen, hvor flaaden er samlet slutten af april, mai og begyndelsen af 

 juni. Ikke faa skydes i dette tidsrum ogsaa vest til nordvest om Bjørn- 

 øen ca. 40 mil af. I slutten af juni begynder de ligesom allerede at 

 blive urolige, og i første halvdel af juli begynder de at trække sydover 

 for i slutten af juli og august at forsvinde. I juh finder da den sidste 

 fangst sted ca. 15 mil n. af Færøerne, og helt ud i september faar indbyg- 

 gerne af Færøerne af og til fangster af bottlenose. Hvor der saa bliver 

 ^f dem, har jeg ikke kunnet faa oplysninger om. Fra Nordhavet er de 

 øiensynlig borte, og de færdes antagelig i den nordligere del af det 

 egentlige Atlanterhav. Med hensyn til deres forekomst i Nordhavet kan 

 det i sin almindelighed siges, at de holder sig udenfor de store eggQ, et 

 forhold, som ogsaa fangstmændene er opmerksomme paa. 



Ingebrigtsen, som i mange [^aar drev bottlenosefangst fra Tromsø 

 ligesom de fangstmænd, hvem kartets nordligste observationer skyldes, 

 og som senere hvert aar har færdedes saa meget i havet mellem Norge og 

 Bjørnøen, meddelte mig, at bottlenosen følger 800-favne-kurven og saaledes 

 aldrig trænger ind i Østhavet, hvor dybderne* erj mindre, derimod fandtes 

 den nordover vestenfor 800-favne-kurven helt op til 76^'. Helt fra 1868 

 til 1901 havde han aldrig seet bottlenosen østenom den 18—19 længde- 

 grad. Derimod sees den udfor Tromsø helt henimod eggen, og der saa 

 jeg selv i juh flere bottelenoser. 



Af bottlenosefangerne har jeg ogsaa faaet oplysninger om mave- 

 indholdet af en hel del skudte dyr. Hos de allerfleste fandtes udeluk- 

 kende blæksprut, som paastaaes at være den bekjendte akker (Omma- 

 tostrephes todarus), dog maa jeg meget beklage ikke at have faaet beviser her- 

 for ved præparater. Mange forfattere anfører, at det er en art onycho- 

 ieuthys. 



Saafremt det virkelig er akkeren, bottlenosen forfølger, staar dens 



