— 153 — 



de altid følges ad, og at den ene derfor er udelukkende af liængig af 

 den anden. Man ved altsaa, at spækhuggeren af og til angriber hvalen, 

 men man ved jo ogsaa, at den af og til angriber sælen. Men man kla- 

 ger jo i Finmarken netop over, at der ingen spækhugger er til at jage 

 sælen, skjønt denne ofte er et kjært bytte for den. Kan der være kla- 

 rere bevis for, at der ikke behøver at være denslags sammenhæng mellem 

 to saadanne dyrearters forekomster, selv om den ene leilighedsvis lever 

 af den anden? Levede spækhuggeren bare af sæl, maatte der vrimle af 

 spækhuggere langs iskanten, i Hvidehavet o.s.v. Levede den bare af 

 hval, maatte vi se den daglig angribe hvalen. Men det er et sjeldent 

 syn, som beskrives som en stor og interessant begivenhed. 



Jeg formaar derfor ikke at tillægge hvalerne den betydning for 

 sælens vandringer, som man har villet tilskrive dem, og anser denne side 

 af de diskuterede spørgsmaal om forholdet mellem fiskeri og hvalfangst 

 for at have liden eller rettere ingen betydning. Hertil vil jeg dog senere 

 komme tilbage i kap. 7. 



De tropiske hvaler. 



Blandt de hvaler, som lever hele sit liv i de varme egne, paa 

 begge sider af Ækvator, besøger en art „kaskelotten" af og til ogsaa 

 det nordligste Norge. Den kaldes af engelskmændene „iSperm-whale", der 

 antages være en forkortelse af ,,Spermacet-whale"; dens opholdssteder 

 sees bedst ved at kaste et blik paa kartet fig. 61, hvor der med bogstav 

 S er angivet de dele af havet, hvor den fortrinsAis færdes og er gjen- 

 stand for fangst. 



Man vil deraf se, at den har en særdeles vidstrakt udbredelse saa- 

 vel i Atlanterhavet som i Det stille hav iallefald indenfor de varmeste 

 dele af disse (indenfor „vendekredsene"). 



I Atlanterhavet lever de ved de Azoriske øer og streifer derfra 

 undertiden op mod Kanalen, Frankriges, Englands og Skotlands kyster. 

 GuLDBEEG^) har sammenstillet de kjendte tilfælde, da den har været 

 observeret inden Nordhavet. Collett-) meddeler saaledes, at i aarhun- 

 dredet 1777 — 1877 strandede to gange kaskelotter paa Norges kyst, GRiEa^) 



1) Guldbeug: Cetologisclie Mittlieilungen. Nyt Mag. f. ISTaturv. 1901. 



2) Collett: Bemerkninger til Norges pattedj-rfauna. Nj^t Mag. 3 877 og 1883. 

 ^) Grieg loe. cit. 



