— 160 — 



med fang-st af 150 hval. Danske, Hamburgere, Franskmænd og Spa- 

 niere viste sig ogsaa, de delte bugterne og havnepladsene mellem sig, 

 byggede paa land store etablissementer som Hollændernes Smeerenburg, 

 „en liden by af respektabel størrelse." I aarene 1660 til 1670 var der 

 fra Holland og Hamburg mellem 400 og 500 seilere. ,,Inspektøren for 

 den hollandske fangst paa denne tid (1697) fortæller at da han engang 

 laa i en af Spitsbergens bugter med sit skib „De tire brødre", der havde 

 en last af 7 hvalliske ombord, samlede der sig en rigt lastet llaade paa 

 denne plads, bestaaende af 121 hollændere, hvis last bestod af 1252 

 hval, 54 hamburgere med 515 hval, 15 bremere med 119 hval og 2 

 emdenere med hval." Hele llaaden bestod derfor af en flaade paa 192 

 skibe, der bragte hjem produktei'ne af 1888 hval" og det paa en havn 

 alene. — 



Jeg har i de sidste linier saa kort skildret denne det 17de aar- 

 hundredes raske udvikling af Grønlands- eller Spitsbergsfangstens stati- 

 stik uden at omtale alle de interessante enkeltheder ved de forskjellige 

 aars udbytte og de forskjellige nationers deltagelse og indbyrdes stridig- 

 heder, fordi vi for vort hovedformaal neppe har noget at lære af disse 

 — i og for sig meget interessante ting. 



Her skal vi kun se lidt paa selve hvalernes forekomst i dette 

 tids]'um. 



I begyndelsen af det 17de aarhundrcde blev hvalfangsten paa 

 Spitsbergen drevet som det saakaldte ,,bajl]skeri" eller fj ordfangst. 

 ScoEESBY skildrer, at trancnj blev kogt ilaiid i kobberkjedler, barderne 

 blev renset, og mens en del af mandskabet drev paa hermed, gik resten 

 paa fangst. Allerede i 1630 til 1640 blev fjordfangsten daarligere, 

 h vaierne blev mere og mere sky, de forlod fjordene og fangsten gik 

 over til den saakaldte ,,isfangst'' langs iskanten. 



Man kunde da kun leilighedsvis søge ind for anker i Spitsbergens 

 f jorde og iallefald ikke koge paa land. Man maatte følge iskanten 

 fra Spitsbergen nedover mod Island, som vore sælfangere nu gjør 

 det. I denne tid opstaar da ogsaa Jan Mayen fangsten, som, saa- 

 Aidt jeg kan se, omkring 1640 naaede sit maksimum og gav ghmrende 

 fangster, saaledes at et skib i et aar gjorde 2 reiser hver med fuld last 

 af 1000 tønder tran. Og denne Jan Mayen fangst holdt sig til ud i 

 80-aarene af det 17de aarhundrede. 



Imidlertid aftog fangsten og i begyndelsen af det 18de aarhundrede 

 (1716) begyndte man fangsten i Davisstrædet og ,, allerede 1721 ud- 

 rustedes en storartet flaade fra forskjellige nationer for hvalfangst paa 

 Baflinsbugten. Flaaden bestod af 355 seilere, hvoraf 251 hollandske, 

 55 hamburgske, 24 fra Bremen, 20 biskaiske og 5 fra Norge." Udover 

 størstedelen af det 18de aarhundrede fortsatte da denne fangst. At den 



