— 162 — 



ca. 19 hval. Et skib fra Peterhead bragte 44, og dette skibs indtægter 

 siges at have været 198 000 kroner. 



Efter Napoleons fald blomstrede den tyske og hollandske hvalfangst 

 op igjen, men dette vårede kun meget kort. og en almindelig stadig ned- 

 gang gjør sig gjældende gjennem hele det 19de aarhundrede. Mens saa- 

 ledes f. eks. det a årlige gjennemsnitlige tal af skibe, som forlod brit- 

 tiske havne i aarene 1815 — 1834 er beregnet til 116, var det samme 

 tal i 1857 60 og i 1868 30. 



Fra Grønland kom der ifølge Lindeman: 



til Hamburg til Weserflodens havne 

 1821—1830 25 skibe 51 skibe 



1831 — 1840 29 — . 23 — 



1841—1850 32 — 126 — 



1851 — 1860 16 — 114 — 



1861 — 1863 4 — 43 — 



„Nutildags" siger J. Isaac ^) i aaret 1897, „sendes der idethele 

 omtrent 10 hvalfangere til Davisstrædet og Grønland. Omtrent midt i 

 marts forlader disse skibe havnene :Dundee, Peterhead eller Aberdeen, 

 de drager først til Davisstrædets østside, hvor de i april og mai søger 

 efter hval. Undertiden begunstiges de der af lykken, idet de kan finde 

 flokke paa 2 eller 4. Oftest finder de dog ingen. De drager derfor 

 længer mod nord til vestkysten af Davisstrædet, Lancastersund, hvor de 

 blir i juni — juh. I august hviler fangsten, fordi da ingen hvaler er at 

 se, i september faar de af og til nogen. De hvalfangere, som drager 

 til Grønlands østkyst, undersøger i mai — juni Spitsbergenshavet, juli^og 

 august gaar de sydhgere. Faar de til og med den første uge ingen hval, 

 gaar de hjem. 



Efter LiNDEMAN-j og IsAAC skal jeg meddele, hvorledes disse 

 skibes fangst stillede sig i et udvalgt aar, 1896, i vor tid. Fra Skotland 

 sendtes da følgende fartøier: 



1) IsAAC: Ueber die Fangergebnisse der Walfischjagd. Mitth. Deutscli. Seef. 1897. 

 ^) M. Lindeman: Die gegenwartige Eismeerfischerei. Abh. Deutsch. Seef. Bd. 

 IV. 1899. 



