163 



Skibsnavn 



Fangstfelt 



Hvalros 



Sæl 



Grøn- 

 landshval 



Hvidfisk 

 Narhval 



D/S Active 



— Balæna 



S/S Diana . 



Grønlandshavet 



D/S Eclipse 



Davisstrædet 



21 





1 





— Esquimaux . 



— 



21 



8 457 





5 



— NovaZembla 



— 







2 





— Polar Star . 



Grønlandshavet 







1 





— Terra Nova 



Davisstrædet 



1 



5 339 





4 



S/S Alert 



Cumberlandbugten 





3 890 



3 





Ingen 



Uden fangst 



Som man ser, fik disse 9 fartøier kun. 11 hval. Af disse fangedes 

 5 i Grønlandshavet, det vil sige langs iskanten fra Spitsbergen mod 

 Grønlands østkyst, nærmere oplysninger, om hvor kan man ikke finde i 

 de nævnte beretninger. 



Som man ser er dette et yderlig slet resultat. Den ovennævnte 

 forfatter J. Isaac antyder derfor, at alt taler for at denne fangst snart 

 vil blive indstillet. 



Som aarsager til den enorme tilbagegang i hvalfangsten angiver 

 LiNDEMAN „det ringe fangstudbytte, tranens ringere værdi, den vældige 

 konkurrence i gas, planteolier og mineralske olier samt den stadig 

 voksende og mangesidige udvikhng af søhandelen, som skaffer fartøier 

 anden lønnende beskjæftigelse." Men naar man studerer alle disse aar- 

 sager nærmere, kan der nok ikke være tvivl om, at den første aarsag, 

 ,,det ringe fangstudbytte", eller med andre ord den store af tågen af be- 

 standen af grønlandshval, er den udelukkende aarsag. 



Ifølge Isaac har nemlig grønlandshvalen endnu en enorm værdi. 

 Han anfører nemlig, at en middelstor grønlandshval gjennemsnitlig giver 

 fra 700 til 1000 kilo barder og det 20-dobbelte i tran, altsaa indtil 1 ton 

 barder og 20 ton tran. Nu koster barderne (i 1897) ca. 40 000 kroner 

 pr. ton og tranen ca. 350 kr. pr. ton. En grønlandshval skulde efter 

 dette kunne have en værdi af indtil 47 000 kroner. Alene dette kan 

 naturligvis forklare, at de ovennævnte fartøier med saa ringe antal hval 

 i fangst kan vove sig ud paa nyt togt. Men det forklarer jo ogsaa til 

 fuldkommenhed, at det kun er den omstændighed, at der nu findes 

 meget faa hval i de farvand, hvor der før vrimlede af dem, 

 som er aarsagen til hvalfangstens aftagen. 



