— 164 — 



Hvad er nu aarsagen til denne hvalbestandens aftagen? Efter min 

 mening* kan der ingen tvivl være om, at det er hvalfangsten, som 

 udelukkende er skyld heri. 



Ifølge ScoEESBv, blev der alene fra Holland i aarene 1669 — 1778 

 skudt 57590 hval, og hele forløbet i denne hvalfangsts historie taler for, 

 at hvalbestanden stadig har aftaget. Vi saa saaledes ovenfor, at fangsten 

 i det 17de aarhundrede blev drevet hovedsagelig ved ^!?pitsbergen og 

 langs isen mod Jan Mayen for saa her at bli mindre og mindre, til man 

 i begyndelsen af det 18de aarhundrede begyndte med Davisstrædet, hvor 

 ogsaa hvalbestanden efterhaanden blev yderst formindsket, saaledes at 



Fig. 59. Hvalfangeren ,,Balæna" fra Diindee, et af de faa fartoier, som endnu seiler 

 efter grøndlanshval. Fra Nathorst. 



nu i vore dage et stort fartøi, skjønt det er udrustet kun til fangst af 

 disse dyr baade ved Spitsbergen — Grønland distrikt og i Davisstrædet 

 kan krydse forgjæves en hel sommer uden at fange en eneste hval, hvor 

 tidligere flaader paa hundreder af skibe saa sent som i 1814 gjennemsnitlig 

 havde 19 hval hver. 



Karakteristisk i denne hvalfangstens historie er ogsaa den omstæn- 

 dighed, at hvalbestanden viste sig at aftage temmelig lokalt som f. eks. 

 ved Spitsbergen uden at der skede indvandring andetstedsfra, da de 

 hvaler, som vrimlede i Spitsbergens fjorde, først var skudt bort. Og at 

 der var hvaler nok andetsteds, viste dengang den senere opdagelse af 

 masseforekomsten i Davisstrædet. 



