— 167 — 



„bruges i stor maalestok til at oplyse byernes gader, det indre af verk- 

 steder, huse, butikker, fabriker; den bruges i stor maalestok i fabrika- 



tionen af blød sæbe saavelsom til tilberedning af læder til ma- 



skinolje etc." Barderne blev anvendt i klæde og møbelindustrien og i 

 mange andre industrier. 



Det er ogsaa denne grønlandshvalfangst som har givet tekniken 

 i hvalfangsten sin udvikling. Yed Spitsbergenf angstens begyndelse 

 brugte man en harpun, der lignede en pil, 2 — 3 fod i længde med et 

 træhaandtaag til at kasfe den med mod hvalen. Til harpunen var fæstet 

 en line af 300 favnes længde, hvilket „var mere end nok til at naa 

 bunden i fjordene, hvor dybden sjelden gik over 80 — 100 favne; saa 

 at linen, naar fisken gik tilbunds efter at være truffen, altid kunde hol- 

 des ombord i baaden. Baadens bevægelser fulgte da naturligvis hvalens 

 og viste nøiag^ig, hvor denne var, saa de andre hjælpebaade kunde være 

 paa pladsen, naar hvalen kom op til overfladen igjen. Den blev da 

 forfulgt med kraft — et tilstrækkelig antal harpuner boret i den — og 

 tilsidst angrebet den ene gang efter den anden med 10 — 12 fod lange 

 landser til den døde." Saa bugserede da baadene den som et langt 

 spand heste til skibets agterende, hvor den blev tlenset. 



I 1730 opfandtes en slags kanon til at skyde harpunen ud med 

 men denne synes først at komme i brug i aaret 1772. Selv i 1820 synes 

 dog mange at have foretrukket den ældre, ovenfor beskrevne methode. 



ScoRESBY siger nemlig: „Harpun-kanonen har undergaaet store for- 

 andringer, og den kan med virkning skyde harpunen ud i 4:0 alen; men 

 paa grund af vanskeligheden og den store øvelse den fordrer etc. har 

 den ikke blit saa almindelig brugt, som man kunde ventet." Bedriften 

 holdt sig derfor som man ser i flere hundrede aar inden den gamle op- 

 rindelige teknik. Dette har, som man af det følgende vil se, ikke kunnet 

 være muligt med den fangst, som har havt andre hvaler til gjenstand. 



2. Kaskelotf angst en. 



Kaskelotfangsten begyndte paa et historisk meget senere tidspunkt 

 end rethvalfangsten, som vi ovenfor har skildret. „Den første kaskelot eller 

 spermacethval, som blev bekjendt for folkene i Nantucket", en by paa 



