— 176 — 



Disse felter er dels nord af Færøerne, øst om Island og vest om 

 Spitsbergen— Bjørnøeg-gen. I overensstemmelse hermed udruster Norge 

 bottlenosefangere baade fra Tromsø og fra det sydlige Norge (Østlandet, 

 Aalesund). 



Bottlenosefangsten begyndte først i Skotland (hvalfangeren David 

 Gray fra Peterhead), som i følge Juel^) i 1881 skjød 39 bottlenoser, 



i 1882 — 202 — 



i 1883 — 157 — 



I Norge var konsul Alf Monsen i Tønsberg den første, som ud- 

 rustede fartøi paa bottlenosefangst. Hans fartøi Eskimo fik 

 i 1883 33 hval 

 i 1884 31 — 

 i 1885 58 — 

 Snart opstod der en hel liden flaade for denne bedrift. Juel an- 

 fører, at der i 1884 var 8 fartøier med 211 hval, 

 i 1885 - 22 — - ca. 800 — 



I slutten af 90-aarene har der nu været skudt mellem 2000 og 

 3000 bottlenoser om aaret af norske fangstfartøier. Disse 

 har dels været udrustede udelukkende for bottlenosefangst og da flest 

 fra østlandsbyerne (Tønsberg, Sandefjord, Larvik, Arendal), dels fra 

 Aalesund, dels fra Tromsø. Desuden har imidlertid ogsaa sælfangerflaaden 

 paa turen nordover gjort fangst og Finmarkens hvalfangere har leiligheds- 

 vis udenfor Malangen (udenfor eggen) skudt flere bottlenoser. 



Jeg skal indskrænke min omtale af denne i saa mange henseender 

 interessante fangst til disse faa bemerkninger, da bedriften og dens hi- 

 storie kun frembyder meget faa forhold af betydning for de spørgsmaal, 

 som er denne fremstillings maal. 



4. Finmarkens flnhvalf angst. 



Om finhvalerne skriver A. Howard Claek i sin beretning om den 

 amerikanske hvalfangst, at de væsentlig kun fanges af kysthvalfangere,. 

 ,,da større fartøier foretrækker mere fordelagtigt vildt, eftersom finhvalerne 

 kun har lidet tran, ingen værdifulde barder og alt i alt er meget vanske- 

 lig at fange." 



Samme forfatter giver følgende skildring af kystfangsten ifølge 

 meddelelse af kaptein xAtwood: „Tidlig i marts 1880 kom der ind i 

 bugten ved Provincetown (Amerikas nordkyst) umaadelige mængder af sild 

 og ,,ræger". Disse fulgtes af et stort antal finhvaler, som blev gaaende 

 i bugten meste tiden til midt i mai, da de alle forlod kysten. I dette. 



1) Kaptein Juel: nebhvalen. Norsk fiskeritid. 1886. 



