— 186 — 



Blaahval Finhval Knolhval Seihval Ubekjendt lalt 



1880 113 50 163 



1881 221 52 9 1 483 



1882 101 250 351 



1885 34 337 92 724 11 1298 



1886 114 609 88 61 60 932 



1887 66 268 22 302 239 797 



1888 76 388 75 171 710 



1889 22 368 12 131 533 



1890 22 368 24 213 617 



Som man lieraf vil se, skiftede hvalfangsten meget hurtig karakter. 

 I de første 5 aar, da fangsten blev drevet med held (1868—1873), blev 

 der kun skudt blaahval (179 stykker ialt), saa drev man under voksende 

 antal af fartøierne i aarene 1874 — 1881 baade blaahval- og finhvalf angst. 

 Blaahvalen var dog i denne periode endnu langt overveiende i antal 

 saaledes i 1891, da der var 15 skibe, 251 blaahval mod 52 finhval med 

 en fangst af 14.5 blaahval paa hver af de 15 skibe. Men fra 1882 af, 

 da skibenes antal pludselig steg til 27 og til 1887 forøgedes til 34, blev 

 forholdet helt omvendt. Finhvalen udgjør mere og mere hovedfangsten 

 saaledes f. eks. i 1885 437 finhval mod 34 blaahval, hvilket kun er 1 

 blaahval pr. skib, og dette trods at blaahvalen har den dobbelte værdi 

 af finhvalen. Samtidig begynder man nu ogsaa at skyde knølhval og 

 seihval, og den hele fangst nærmer sig mere den karakter, vi ovenfor 

 skildrede som gjældende i de seneste aar. 



.,Fordelt paa de 27 fartøier" siger Juel om fangsten i aaret 1890, 

 „bliver udbyttet for hvert med hele tal 



Blaahval 1 



Finhval 14 



Knølhval 1 



Seihval 8 



Ialt 24." 



Af de nævnte 22 blaahval er 9 skudt af et fartøi, som gik til Bell- 

 sund paa Spitsbergen, saaledes at der det aar kun blev skudt 13 blaa- 

 hval udfor Finmarken, hvilket gjennemsnithg kun blir V2 pr. fartøi. 



Den indtraadte forandring i fangsten af blaahvalen sees bedst af 

 følgende af hvalfangstkommissionen af 1890 udarbeidede statistik: 



Fangsten var af blaahval i 



1868 30 stykker pr. baad, 1 — 4 baade 



1869 8 — — — 



1870 18 — — — 



1871 10 — — — 



