FLORA DE CATALUNYA 



E. cinérea 



Ericàcies. G. 472. -Eriça. 



i»752 — E. cinérea^L. 



(del^llatt cinereus, cendrós, pels ramells de co- 

 lor de cendra.) 



Tija de 3-6 dm, dreta, ramiíicada, de bran- 

 ques cendroses, pulverulentes; fulles verticil•lades 

 de tres en tres, molt estretament linears, obtu- 

 ses, lluents, amb fascicles de fulletes a VaxiL'la, 

 planes per sobre, solcades per sota; flois d'un 

 vermell violat, verticil•lades a l'àpex dels ramells 

 axil•lars, formant un raïm compost o panícula 

 espiciforme terminal; peduncles pubescents, 

 quasi iguals a les flors, divisions calicinals lan- 

 ceolades, glabres, escarioses al marge, iguals a un terç de la corol•la, aquesta 

 ovoido-urceolada, de dents curtes i reflexes, anteres incluses, bicornudes a la 

 base, estü quasi exert, càpsula subglobulosa glabra. 



Geof^rajia. — Litoral, cap a Vidreres, S. Feliu de Guíxols, Palafolls; Pireneus, des de 

 Senet al Port de Viella (Compfí.!); de Caldes de Malavella a Sta. Ceciina (Xibertal); Prats de 

 Molló (Gaut.);.Saint Beat(Lap.)• — Juny-Set (i). 



1,753. —E. arbórea L. 



(per assolir talla arborescent.) 



Sinonímia. — Bruc, dinada; cast., brezo, bre- 

 zo blanco o arbóreo; fr. bruyère arborescente '""^ 



Tija d' 1-3 m, dreta, molt ramiíicada, de 

 branques dretes, blanquinoses, piloso-lanugino- 

 ses, amb pèls curts i molt abundants barrejats 

 amb altres de ramosos; fulles verticil•lades de 

 tres en tres o de quatre en quatre, molt es- 

 tretament linears, glabres, solcades per sota; flors 

 blanques, oloroses, petites (3x3 mm), en grans 



panícules terminals, sobre peduncles bracteolats a la base, iguals a les flors; 



divisions calicinals ovato-obtuses , dues vegades més curtes que la corol•la, aquesta 



ovoido-acampanada, fesa en lòbuls ovats, obtusos; anteres incluses, bicornudes a 



la base, estigma peltat, subexert; càpsula glabra. 



Geografia. — Boscos i costes silícies de la regió mediterrània: Abundant al litoral, Va- 

 llès, etc, cap a la Plana de Vic, Bages, ... i fins al Bergadà, i a les Guilleries fins a la Serra 

 del Coll. = Lladó, Olot, Escaules (Vay.); Molins (Senn.). — Març-Abr. 



(i) També en el vessant septentrional del Montnegre (M. Garriga); en canvi, la cita de Compafió no ha estal 

 confirmada. (F. Q.). 



(2) A Girona també bruc boal, i a Menorca bruc mascle. (F. Q..)' 



45 



