FLORA DE CATALUNYA 



Primulàcies. 



G. 477. - Andrósace. 



Geografia. — Pastures seques i pedregoses de les altes muntanyes : Coll de Jou; Núria, 

 cap a Fonlnegra i altures de la mateixa coma.=Coma de Vaca, Collet de Torreneules, Co- 

 mabella. Costabona, S. Amanç (Vay.); Cambradases (Bub.); Castanesa, Penyablanca (Zett.); 

 Ruda(C. et S.;. — Jul. 



1,773.— A. càrnea L. 



(per les flors de color de carn; és el Sedum al- 

 pinum, angustissimo folio, flore carneo, de Ba- 

 huin, Pin., pàg. 284.) 



Perenne, de 2-6 cm, rizoma prim, estoloní- 

 fer, ramificat, cespitós, fulles linears, insensible- 

 nient atenuades de la base a l'àpex, verdes, agu- 

 des, glabrescents, curtanient pestanyoses, primera- 

 ment dretes, després reflexes, en densos rosetons, 

 2-10 flors en petites umbelies, sobre peduncles 

 escapiformes tènuement pubescents, invòlucre 

 umbel•lar de bràctees ovato-acuminadcs , giboses 

 a la base, glabrescents, al principi més llargues i després més curtes que els 

 pedicels; calze glabrescent, de lòbuls lanceolats, corol•la rosada o blanca, més 

 llarga que el calze, de lòbuls transovats, enters, amb cinc escames a la gorja; 

 càpsula ovoide, igual al calze; llavors el•líptiques, comprimides. 



Geografia. — Pastures pedregoses de les altes muntanyes : Núria, no escassa a les altu- 

 res de Fontnegra. = Costabona (Gaut.); freqüent als cims dels Pireneus (Csta.); Pons de 

 Benasc i Penyablanca (Zett.); Port de la Forqueta (Timb.); Les, Saburedo, La Picada 

 (Llen.l). — Juny-Jul. 



A'^. B. La var. elongaía que Bub. va trobà al Port de la Forqueta i a altres llocs del 

 Pireneu central i que conceptuà A. Laggeri Huet._, vistos els exemplars recollits per Llenas 

 prop de l'estany anomenat «Éiang-long», entre la molsa, no la considerem tal, sinó una 

 variació pròpia de llocs ombrosos. (V. Mem. R. Acad. Barc, vol. VIII, n." 13, p. 23). 



1,774. — A. elongata L. 



(pels pedicels capil•lars molt més llargs que les 

 flors i que les bràctees de l'invòlucre, com allar- 

 gassats, relativament a altres espècies congène- 

 res) ''^K 



Anual, de 2-6 cm, arrel molt prima, verti- 

 cal; fulles petites (4-8 mm), oblongo-lanceolades, 

 denticulades, glabrescents, en rosetó radical; pe- 

 duncle escapiforme curt, filiforme, dret, una 

 mica pubescent; pedicels capil•lars» flexuosos, 

 desiguals, molt més llargs que l'invòlucre um- 



(i) Diu Linné: uSimilIima Andr. maxiïne seU calyces non excrescunt in majores dbsoluto flore; verum pedunculi 

 maximae proprii evadunt elongati, longitudine ipsius scapi.» Sp. pi., ed. III, app., pàg. 1668, an. 1764. (F. Q.), 



65 



