FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 478- — SOLD ANELLA L. 



(Bahuin ens dóna com a soldanel•les la Soldanella alpina i el Convolvulus Soldanella de 

 Linné; aquest darrer és anomenat vulg. soldanella a Itàlia, segurament per les fulles 

 arrodonides com una moneda sou (soldo), i d'aquest nom popular ha estat format el 

 genèric.) 



Flors blaves o violades, en umbel•les d' 1-4 flors, al capdamunt d'un pe- 

 duncle escapiforme de 5-15 cm, glabre inferiorment, tuberculós i glandulós 

 a la part superior així com els pedicels, que són íiliformes, desiguals, penjants 

 durant la florescència, drets els fructífers, molt més llargs que les bràctees 

 lanceolato-linears de l'invòlucre umbel•lar; calze profundament quinquèfid, 

 de lòbuls linears, obtusos; corol•la acampanada, dues o tres vegades més 

 llarga que el calze, de cinc pètals dividits en quatre lacínies linears i desiguals, 

 amb escames a la gorja poc més curtes que els filaments estaminals i soldades 

 amb ells; androceu de cinc estams, amb els filaments molt curts; estil llarga- 

 ment exert; càpsula cònico-oblonga, polisperma, amb 5-10 dents després de 

 la caiguda d'un opèrcul terminal; llavors reniformes. Herbes perennes, de 

 rizoma curt i oblic, amb les fulles radicals, orbiculars o renifoimes, subco- 

 riàcies, lluents, enteres o superficialment fistonades, llargament peciolades. 



1,776. — S. alpina L. 



(per ésser espècie dels Alps i de la zona alpina 

 d'altres muntanyes d'Europa.) 



Geografia. — Pastures pedregoses de les altes mun- 

 tanyes: Núria, cap a Noucreus, Finestrelles, etc, al peu 

 de les congestes.= Comabella, Carençà, Costabona, Pe- 

 rafeu (Vay.); Rasos de Peguera i Pireneu central, comu- 

 na (Csta.); Port de Benasc (Zett.); Artiga de Viella, Port 

 de la Picada (Llen.!); Port de Viella, Pla de Beret, Ar- 

 tiga de Lin (C. et S.). — Juny-Jul. 



67 



