PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 468. — RHODODÉNDRON L. 



(Del grec póoov, rosa, i SÉvopov, arbre, per la talla arbustiva de diverses espècies 

 i per les seves flors grans i rosades.) 



Flors vermelles, en nombre de 4-8 en corimbes terminals, peduncles 

 tuberculosos, quasi iguals a les flors; calze molt petit, de dents a penes visibles, 

 corol•la infundibuliforme, vermella o blanquinosa, esquitxada de petits tu- 

 bèrculs glandulosos, amb el limbe obert, de lòbuls transovats, tan llargs com 

 el tub pelut per dintre; estams en nombre de deu, d'anteres mútiques, dehis- 

 cents per dos porus terminals; càpsula oblonga, amb cinc valves. Arbust 

 de 3-8 dm, de tija glabra, tortuosa, ramificada des de la base i formant botja; 



fulles ovades o el•Iíptico-lanceolades, atenua- 

 des pels dos caps, curtament peciolades, co- 

 riàcies, glabres, enteríssimes, virido-fosques per 

 sobre, blanquinoses i a la fi com rovellades per 

 sota, planes. 



1,744. — R. ferrugíneum L. 



(del llatí ferrugineus, pel color de rovell que te- 

 nen les fulles en llur pàgina inferior.) 



Sinonímia. — Neret, gavet, talabard, moixe- 

 reta; cast. rododendro; //. losage, laurier-rose 

 ..^.^"^^"'".'^ des Alpes ''>. 



Geografia. — Roques i pedruscall de les altes muntanyes : a Núria, particularment al 

 Bosc de la Mare de Déu. = De Peguera al Bosc de Segalés (Csta.); Espinavell, La Molina 

 (Vay.); Vall d'Eina (Bub., Gaut.); Vall d'Aran: comuna a la regió alpina, Port de Benasc, 

 Renclusa, Les Maleïdes (Zetl.); Montartó, Pla de Beret, Tredòs (C. et S.). — Juny-Ag. 



(i) Moisèa Cinto («Gaaigó», notes al cant H). a més dels noms de gavet (gabet) i talabard (talabart), ens dóna 

 boix florit, boix de Nurta i boixerica {ho\iüc») . Boixerica sembla derivar-se boix; moixereta tal ve»ada també més que 

 no pas de moix-tra, el Sorhus Ària, en el qual cas estaria millor boixereta. (F. Q..). ° ' 



38 



