PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Campanulàcies. 



G. 462. -Campànula. 



Perenne de rizoma llargament serpentejant, estolonífer, cespitós, que pro- 

 dueix rosetons estèrils i tiges fioríferes de 5-10 cm, ascendents, primes, 

 glabres o subhíspides inferioiment; fulles dels rosetons persistents fins a la 

 florescència, llargament feciolades, ovades, arrodonides cordiformes a la base, 

 dentades, les caulinars inferiors ovato-lanceolades , denticulades , breument pecio- 

 lades, les superiors linears, sèssils, enteres; flors blaves, grandetes, en nombre 

 d' 1-4, disposades en raïm fluix, subumlateral, botons i peduncles recorbats 

 abans de l'antesi; calze glabre, de lacínies linear-alenades, drete'^ una mica 

 esteses, iguals a una quarta part de la corol•la; aquesta estretament acampanada, 

 de lòbuls drets i iguals a un quart de la seva total longitud; càpsula penjant. 



Geografia. — Pastures i roques de les altes muntanyes : Freqüent a Núria des de Que- 

 ralps. = Sant Amanç, sobre Ribes, Vall d'Eina, Coma de Vaca (Vay.); Fiscal (Nuetlj; Bielsa 

 (Compn.l); Les Maleïdes (Zett., Csta., Compn.l); Artiga de Viella, Montgarri (Llen.); Ruda 

 (C. etS.). — Jul.-Ag. 



1,735. — C. Scheuchzeri Vill. 



(dedicada a Johann Scheuchzer, botànic suís del 

 segle XVIII.) 



Perenne, de rizoma poc gens serpentejant, 

 amb tiges d' 1-2 dm, ascendents, primes, gla- 

 bres, molt fuUoses a la meitat inferior; fulles 

 basilars ovato-cordiformes, dentades, peciolades, 

 freqüentment destruïdes a la florescència, les 

 caulinars lanceolato-linears linears, sèssils, en- 

 teres o denticulades, les del mig amb freqüèn- 

 cia més llargues i f alci formes; flors blaves, bas- 

 tant grans, solitàries, rarament 2-5 en raïm 

 fluix, botons i peduncles recorbats abans de l'antesi; calze glabre, de lacínies 

 linears, dretes esteses, iguals a la meitat o a im terç de la corol•la; aquesta 

 grandeta (2-3 cm), infundibuliforme, lobulada íïns a la quarta part, amb lò- 

 buls amples, rodons, mucronats; càpsula penjant. 



C. Scheuchzeri 



Geografia. — Pastures i roques de les altes muntanyes : Núria, des del Pont de Crèmals; 

 Corbera, del Bergadà, i Coll de Pal. = Comabella, Montfalgars, Espinavell, Coslabona, Set- 

 cases (Vay.); Bassivè, Port de la Picada, Les Maleïdes (Zett., Csta.); Gausac i Ports de ia 

 Bonaigua i de Viella (Llen.); Tredòs (C. et S.). — Jul.-Set. 



N. B. No consignem la C. cenisia L., referida a la Vall d'Eina per un il•lustre botà- 

 nic català, perquè la considerem pròpia dels Alps i no la mencionen del Pireneu ni G. et 

 G,, ni Gaut., ni Coste, ni Rouy. 



28 



