FLORA DE CATALUNYA 



Campanulàcies. 



G. 462. - Campànula. 



pentejant, cespitós, que produeix tiges d' 1-5 dm, curvo-ascendents a la base, 

 dretes, cilíndriques, estriades, glabres, quasi nues a la part superior; fulles di- 

 morfes, les dels rosetons estèrils ovato-cordiformes, dentades, llargament peciolades 

 i freqüentment destruïdes a la florescència, les caulinars inferiors lanceolato- 

 linears, enteres o subdentades, les superiors linears; flors blaves, penjants, pe- 

 tites, en raïm o en panícula fluixa, botons florals i peduncles drets abans de 

 l'antesi; calze glabre, de lacínies linears, dretes o una mica esteses, iguals a 

 la meitat o a un terç de la corol•la; aquesta petita (1-2 cm), subinjundihuli- 

 forme, que s'eixampla insensiblement de la base a l'àpex, amb els lòbuls ovato- 

 triangulars, estesos, i mucronulats; càpsula penjant. 



Geografia. — Pastures, roques i marges de les muntanyes: S. Pere Sacama, sobre Olesa; 

 Bages, Vic, Ribes, Berga ei alibi. = Besora, La Garrotxa, Olot, Falset (Vay.); La Cellera 

 (Cod.!); Hospital de Benasc (Puj. J.;) Les (C. et S.). — Jul.-Set. 



1,733. — C. macrorrhiza Gay ; raça 

 de l'anter. sec Rouy.; var. sec. Fiori.; 

 C. rotundifólia var. saxícola Rouy. 



(macrorrhiza, perquè el seu rizoma gruixut la 

 diferència de l'anterior espècie.) 



C. macrorrhiza 



Perenne, de rizoma gruixut, llenyós, escamós, 

 epigcu, a penes reclòs dins les escletxes de les 

 roques, amb tiges d' 1-3 dm, ascendents, pri- 

 mes, fulloses; fulles glaucescents, les basilars 

 persistents fins a la florescència, orbicular-cordi- 

 formes suòreniformes, consistents, quasi co- 

 liàcies, dentades, les caulinars inferiors ampla- 

 ment ovades lanceolades, dentades, peciolades, les superiors linears, enteres; 



flors blaves, dretes, en petits raïms fluixos, bo- 

 tons i peduncles drets abans de l'antesi; lacínies 

 calicinals linears, ordinàriament reflexes, iguals 

 a la meitat a un terç de la corol•la; aquesta 

 petita (1-2 cm), amplament acampanada, de lò- 

 buls drets; càpsula dreta. Planta molt variable 

 segons l'altitud (Rouy). 



Geografia. — Espècie rupícola: Núria ; Comabella 

 (Vay.); Núria (Senn.l). — Juliol-Ag. 



1,734. — C. pusilla Haenk. 



(per la seva talla reduïda.) 



Í7 



