PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Campanulàcies. 



G. 462, - Campànula. 



escasses, freqüentment destruïdes quan la planta és florida, ovato-cordiformes, 

 peciolades, dentades; flors blaves, penjants, en nombre de 2-8 en raïm o pa- 

 nícula racemiforme; calze glabre, de lacínies linears, a pene^ iguals a la meitat 

 de la corol•la; aquesta petita {1-2 cm), glabra, lohulada fins a un quart de la 

 seva longitud total; càpsula penjant. 



Geografia. — Pastures pedregoses de les altes muntanyes: Vall del Tec, des d'Arlés a la 

 Presta; La Cerdanya i finsa Andorra (Gaut.); Costabona i coma del Tec (Compy., ex Vay.); 

 Pireneus francesos i espanyols (Coste); Vall de Banos (Timb.); comuna a la Vall d'Aran, 

 abundant a Montgarri (Llen.V, Montartó, Vall de Tredòs (C. et S.). — Juny-Ag. 



1,731. — C. hispànica Willk.; C. ma- 

 crorrhiza var. gypsícola Csta., non Gay. 



(hispànica, per a fer ressaltar el seu autocto- 

 nisme espanyol, en contraposició amb el caràcter 

 estranger d'alguna espècie amb la qual havia es- 

 tat confosa.) 



Perenne, de rizoma llenyés, estolonífer, que 

 produeix tiges florííeres d' 1-4 dm, dretes o 

 ascendents, fasciculades, cilíndriques, densament 

 setoso-híspides, fulloses fins a la meitat, simples 

 o una mica ramificades a la part superior; fulles 

 basilars llargament pecioL•des, reniforme-orhicu- 

 lars, irregularment fistonades, les caulinars inferiors oblongues o lanceolades, 

 atenuades en curt pecíol, feblement dentades, les superiors sèssils, linears, 

 agudes, enteres, totes + canescents i densament setoso-híspides; flors mitjanes, 

 blaves, en panícula racemiforme fluixa, de peduncles bracteolats, drets abans 

 de l'antesi, després recorbats; calze glabre, amb les lacínies linears, obtuses, 



dilatades a la base, iguals a la meitat de la corol- 

 h; aquesta petita (8-12 mm) , acampanada, gla- 

 bra, de lòbuls amplament ovats, apiculats, iguals 

 a un quart de la seva longitud total, al principi 

 drets, després reflexos; càpsula penjant. 



C. hispànica 



t^HVv, 





C. rotundifólia 



Geografia. — Terres àrides, calisses i guixenques de 

 la part occidental: La Sagarra, S. Puvim, prop de Prats 

 de Rei. = Seu d'Urgell, Llautó, S Romà, Abella, Conca 

 de Tremp (Csta.); una raça glabrescent prop de Benasc 

 (Compn., ex Willk.). — Jul.-Ag. 



i»732• — C. rotundifólia L. 



(per les fulles inferiors de contorn arrodonit.) 



Perenne, rizoma prim, hipogeu, poc o gens ser- 



26 



