PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Campanulà cies. 



G. 462.- Campànula. 



glabre, de tub obcònic, curt, lacínies lanceolato-acuminades, iguals al terç de la co- 

 rol•la, aquesta ohlongo-acampanada, gran (4-5 cm), de lòbuls lanceolats, harhats, 

 que arriben a un terç de la seva longitud o l'ultrapassen; càpsula penjant. 



Geografia —Boscos i riberes de les altes muntanyes: Boscos de Senet (Isern!); Vall d'Aran 

 (Csta.);Artiga de Lin, Aiguamoix, Ruda (Llen.l); Salardú, Bagergue (Timb.); Tredòs (C. 

 etS.). — Jul.-Ag. 



1,727. — C. Trachélium L. 



(és el Trachélium dels antics, emprat per a gua- 

 rir el mal de coll; «Trachélium dicitur, quod in 

 colli affectibus commendetur, ...», escriu Bauhin.) 



Perenne, de rizoma gruixut, sense estolons, i 

 tija de 5-10 dm, dreta, robusta, massissa, an- 

 gulosa, híspida, simple, fullosa; fulles piloso- 

 escabroses, fortament dentades, les inferiors trian- 

 gular-cordiformes, llargament peciolades, les su- 

 periors sèssils, ovato-lanceolades; flors grans, bla- 

 ves, dretes o inclinades, en llarg raim fullós ter- 

 minal, peduncles amb 1-3 flors, curts, bracteolats, 

 a la base; calze i pelut, de lacínies lanceolades, dretes, iguals al terç de la 

 corol•la; aquesta acampanada, de lòbuls lanceolats, aguts, barbats, que arriben 

 al terç de la seva total longitud; càpsula penjant. 



P dasycarpa G. et G.; C urticijolia Schm. — Calze totalment híspid. 



Geo^ra/iíï. — Boscos i torrenteres d'una gran part del país: Vallès, Montserrat, Bages; 

 Corbera, del Bergadà. Castellar de N'Huc; Montseny = La Cellera (Cod.!); La Garrotxa, 

 Olot, Coral (Vav.); comú a la Vall d'Aran (Timb., Llen., C. et S.). — Maig-Jul. 



N. B. La planta del Vallès, i probablement les de la major part de les localitats citades, 

 pertany a la var. dasycarpa G. et G. 



C. Trachélium 



1,728. — C. rhomboidalis L. 



(per les fulles ovades, més menys rombals.) 



Perenne, de rizoma dur, llarg, ramificat, di- 

 visions primes que porten tiges de 2-5 dm, 

 dretes, fistuloses, pubescents, molt fuUoses en 

 llur part mitjana, simples; fulles primes, pubes- 

 cents, de nervis ben marcats, ovato-rombals o 

 bé ovato-lanceolades, una dues vegades m^is 

 llargues que amples (2-5 x 1-5 cm), semilades, 

 sèssils o a penes peciolades; flors blaves, petites, 

 penjants, en nombre de 2-10, formant una pa- 



34 



