PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Campanulàcies. 



G. 462. -Campànula. 



Geografia. — Boscos de les muntanyes silícies : S. Joan de l'Erm (Csta.); Vall d'Aran: 

 Guaros(Timb.); Les (Compn.i, in Hb. Cad.); Arties, Salardú, Bagergue (C. et S.), i per 

 tota la Vall (Llen.!). — Maig-Jul. 



N. B. La planta de la Vall d'Aran per nosaltres estudiada pertany a la var. dasycarpa 



Koch. 



1,723—0. Rapúnculus L. 



(diminutiu de rapum, el rave, per l'arrel carno- 

 sa d'aquesta planta, comestible quan és tendra; 

 és el Rapúnculus esculentus de Bauhm.) 



Sinonímia. — Repunxó; cast. rapónchigo; fr. 

 raiporice. 



Biennal, d'arrel fusiforme, carnosa i tija de 

 5-10 dm, dreta, piloso-híspida, massissa, estria- 

 da, simple o una mica ramiíicada a l'àpex; fu- 

 lles dèbilment setoses, aspres, ondulades i molt 

 superficialment fisto-nades, les basilars oblongues, 

 atenuades en pecíol alat, les caulinars sèssils, lanceolato-linears; flors mitjanes, 

 blaves, en panicula racemiforme terminal, sobre branques curtes, ascendents, 

 pluriflores, i pedicels bracteolats a la base; calze glabre, de tub obcònic i divi- 

 sions linear -alenades, iguals o més llargues que la meitat de la corol•la; aquesta 

 de lòbuls lanceolats, poc estesos, que arriben fins al seu terç, càpsula dreta. 



Geografia. — Boscos, prats, marges, etc, d'una gran part del país : Al Vallès, Blanes, 

 Martorell de la Selva; Bages, La Segarra, Ribes et alibi. = Moià. Dosquers (Vay.); Vall 

 d'Aran, Bososl (Llen.). - Abr.-Ag. 



C. Rapúnculus 



tub obc 



1,724. — C. Erinus L. 



(és /'Erinus Rapúnculus minimus de Fabio 

 Colonna.) 



Anual, d'arrel cònica, prima, i tija d' 1-3 dm, 

 dreta o ascendent, feble, angulosa, híspida, fu- 

 llosa, simple o ramificada en falsa dicotomia; 

 fulles tranàovato-cuneïformes, les basilars molt 

 breument peciolades, les caulinars sèssils, totes 

 dentades a la part superior, híspide? o pubes- 

 cents; flors d'un blau pàl•lid o lilàcies, petites, 

 en cimes dicotòmiqucs fluixes; calze híspid, de 

 ànic, molt curt, subdiscoidal a la maturitat, i lòbuls ovato-lanccolats. 



22 



