PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Campan ulà des. 





C. Mèdium 



G. 462. - Campànula. 



1,716 —C. Mèdium L . 



Sinonímia. — Campanetes; cast. farolillos, pu- 

 cheritos; fr. carillon. 



(de Medium, en Dioscòrides i Plini nom d'una 

 campànula.) 



Biennal, amb l'arrel grossa, dura, i la tija de 

 3-6 dm, dreta, forta, cilíndrica, simple o rami- 

 ficada; fulles aspres, híspides, ovato-lanceolades, 

 dentades, les basilars contretes en pecíol alat, 

 les caulinars sèssils; flors d'un blau violat, breu- 

 ment pedunculades, penjants, en llarg raïm mul- 

 tifior terminal, amb dues bràctees lanceolades a la meitat o a la base dels pe- 

 duncles, tan Uargues com les divisions calicinals; calze híspid, amb cinc apèndixs 

 ovats, reflexos, iguals al tub, pestanyosos, com també els lòbuls ovaio-lanceolats; 

 corol•la cilíndrico-acampanada, gran (4-5 cm), de lòbuls molt curts i glabres 

 a les vores; cinc estigmes i càpsula de cinc cavitats, dehiscent per cinc porus. 



Geografia. — Mguna vegada cultivada. = Immediacions de Sabadell, cap a Ripollet; Ports 

 d'Horta, a Carrelares, camí de Beceit (Csta.); torrents de la vall de Carençà (Compy., ex 

 Vay.). — Jul.-Ag. 



N. B. La planta de les immediacions de Sabadell, vora dreia del Ripollet, és la C. ai- 

 fiíïis Roem. et Sch., com despresa de S. Llorenç del Munt. iNi Gaulier, ni Rouy confirmen 

 la cita de Companyó. D'altra part W'illkomm (Supp. prod. fl. hisp., 127), diu: «Deleatur 

 haec species, Stirps hispànica ad C. affinem R. Sch. referenda est.» Creiem, per tant, que 

 solament es troba alguna vegada cultivada o escapada de cultiu, com al migjorn de França. 



1,717. — C. speciosa Pourr. — C longi- 

 fólia Lap. 



(speciosa, per la vistositat i bella aparença de la 

 planta florida; longifolia, per Ics seves llargues 

 fulles inferiors.) 



T 'Vin 



Perenne, amb el rizoma gruixut, subllenyós, 

 sense estolons, i la tija de 2-5 dm, dreta, angu- 

 losa, piloso-híspida, fistulosa, molt fullosa, i 

 florífera quasi des de la base a l'àpex; fulles 

 lanceolato-linears , híspides o pestanyoses, molt 

 superficialment fist onades, de 5-10 cm, les 

 basilars atenuades simulant im Uarg pecíol alat, 

 les caulinars sèssils o subamplexicaules; flors d'un blau-violat, dretes, soli- 

 tàries, en llarga panícula piramidal, peduncles llargs, amb dues bràctees 

 tant o més llargues que els sèpals, calze híspid, amb cinc apèndixs ovats, re- 



