FLORA DE CATALUNYA 



Campanulàcies. 



G. 461. -Specularia. 



nuat a la base, de lacínics oblongues lanceolades, pestanyoses, dretes, tres 

 quatre vegades més curtes que el tub, corol•la petita, generalment tancada, 

 a penes igual a la meitat del calze, càpsula de 2 a 3 cm, contreta a l'àpex, llavors 

 lenticulars. 



Geografia. — Freqüent als conreus més o menys pedregoses de tol el país. — Maig-Juny. 



1,712—8. íalcata A. DC. 



(per les lacínics del calze en forma de falç.) 



Tija de 2-5 dm, dreta o flexuosa, rígida, 

 angulosa, glabra, simple o una mica ramiíi- 

 cada a l'àpex, fulles llises, oblongues o trans- 

 ovades, feblement íistonades, ondulades, les 

 inferiors amb pecíol curt, les superiors se- 

 miamplexicaules; flors 1-3, axil•lars, en espiga 

 llarga, amb el calze llis, no atenuat a la 

 base, de lacínics lanceolato-acuminades , falci- 

 formes, iguals al tub, corol•la petita, igual 

 a un terç o a una meitat del calze, càpsula 

 de 15-20 mm, no contreta a l'àpex, llavors lenticulars. 



Geografia. — Llocs secs i pedregosos de la regió mediterrània : San Guim (Puigg.!); a 

 Andorra (Bub.); Pir. Or. (Rouy, Coste). — Abr.-Juny. 



MJ.-. 







1M 





^^1 



1,713.-8. castellana Lge. 



(per haver-la descoberta foan Lange en diverses 

 localitats de Castella.^ 



Tija de 2-5 dm, dreta, angulosa, escabrosa, 

 simple o ramificada a la base, de branques as- 

 cendents; fulles aspres als nervis i als marges, 

 oblongues o lanceolades, enteres o superficial- 

 ment fistonades; flors axil•lars, generalment 

 solitàries i unilaterals, en espiga llarga, fluixa 

 i estreta, lacínies calicinals lanceolato-linears, 

 acuminades, iguals a 1/3 o ^/^ del tub, co- 

 rol•la blavenca o violàcea, petita, però quasi 



igual a les lacínies del calze; càpsula d'i'5-2 cm, no contreta a l'àpex, llavors 



subovoides. 



(3 grandiflora Wk. — Tija simple, flors solitàries, corol•la, violada, més 



llarga que les lacínies del calze. 



Sp. castellana 



13 



