FLORA DE CATALUNYA 



Campanulàcies . 



G. 459. -Jasione. 



llargues que el tub, que és ovoide; càpsula també ovoide, amb cinc coste- 

 lles, llavors brunes. 



Geograjia. — Freqüent als terrenys granítics, pissarrosos o pedregoses, des de la Costa 

 al Pireneu. — Juny-Oct. 



1,701. —J. perennis Lamk. 



(perquè a diferència de V anterior, gener aknent 

 anual biennal, és perenne.) 



Perenne, rizoma estolonífer, amb unes bran- 

 ques terminades en rosetó i altres en tija flo- 

 rífera d' 1-4 dm, dreta o ascendent, nua i gla- 

 bra a la meitat superior, fuUosa i subhíspida a 

 la inferior, simple; fulles glabres, pestanyoses, 

 planes, quasi enteres, oblongo-lanceolades, obtu- 

 ses, ni revoludes ni engruixides pel marge, així 

 com les bràctees involucrals, capítols grans, 

 llargament pedunculats, bràctees ovades, sub- 

 cuneades i pestanyoses a la base, ser rato-mucr onades, flors blaves, curtament 

 pedicel•lades, calze glabre, amb les divisions linear-alenades, dues o tres ve- 

 gades més llargues que el tub, càpsula oblongo-ovoide. 



P pygmaea G. G. — Planta de 2-7 cent, semblant a l' espècie següent, 

 amb la qual se sol confondre. 



J. perennis 



Geografia. — Pastures seques i pedregoses de les 

 muntanyes : de Setcases a Camprodon (Carbó!); La 

 Presta, Vall d'Err; la Cerdanya (Gaut.); Ports de Viella, 

 de la Picada, de Benasc; de les Maleïdes, Castanesa 

 (Zett., Csta.); Liat, Pla de Beret (Timb.); comuníssima 

 per tota la vall d'Aran (Llen.). L&yAV. pygmaea G. et G. 

 prop de les neus de les Maleïdes (Csta.). — Juny-Ag. 



1,702.-— J. húmilis Loiss. 



(per la seva escassa talla.) 



Perenne, rizoma subilenyós, estolonífer, que 

 produeix nombroses branques, unes terminades 

 en rosetó, que formen motes cespitoses, i al- 

 tres en una tija de 3-8 cm, ajaguda o ascen- 

 dent, generalment hispida i fullosa fins a l'àpex; fulles subpestanyoses, planes, 

 enteres, lingüiformes o bé oblongues, obtuses, engruixides subrevoludes al 



