PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 484.— ANAGALLIS TOURN. 



(Nom usat des del temps de Dioscòrides per a designar els morfons o moragues; del grec 

 avayE^aw, riure, perquè són plantes de flors alegretes.) 



Flors vermelles, rosades o blaves, axil•lars, solitàries, pedunculades; calze 

 quinquepartit de lòbuls lanceolato-linears; corol•la rotàcia o subacampanada, 

 amb cinc particions obtuses, torçades, enteres o a penes escotades, més llarga 

 que el calze i caduca; androceu de cinc estams inserits a la base de la corol•la, 

 més curts que ella, amb els íilaments barbats; per fruit un pexili globulós, 

 polisperm. Herbes anuals o perennes, de fulles oposades o ternades, enteres. 



[Plantes anuals, corol•la poc més llarga que el calze, peduncles fructífers 



I recorbats a l'àpex A. arvensis. 



Plantes perennes, corol•la dues vegades més Uarga que el calze, pedun- 

 cles fructífers capbaixos 2. 



Tija prostrato-radicant a la base, filiforme, fuUes breument peciolades, 

 suborbiculars, flors rosades, marges de les lacínies calicinals verds, 



pètals oblongs A. tenella. 



I Tija ascendent, subllenyosa a la base, fuUes sèssils o semiamplexicaules, 

 lanceolato-linears, flors escarlata, marges de les lacínies calicinals 

 blancs, pètals transovats A. collina. 



1,785. — A. arvensis L. 



(del llatí arvum, cl conreu, per fer-se en els 

 camps.) 



Sinonímia. — Morrons, anagalls; cast. anagà- 

 lide, muraje, hierba coral; fr. mouron, morge- 

 line '". 



Anual, tija d' 1-3 dm, glabra, molt ramifi- 

 cada, difusa, quadrangular; fulles oposades, ra- 

 rament ternades, sèssils, ovades o lanceolades, 

 esteses, puntejades de negre per sota, amb 

 3-5 nervis; flors ordinàriament vermelles bla- 

 ves, oposades, sobre pedicels filiformes, la mei- 

 tat o el doble més llargs que les fulles, a la fi recorbats; divisions calicinals 



A arvensis 



^i) En català també moragues. (F. Q,.). 



76 



