PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gencianàcies. 



G. 497. - Erythraea. 



Geografia. — Prats i erms : Pla de Barcelona, Valldoreig, Obac i altres punts del Va- 

 llès. = La Cellera, r. (Cod.!); Miracle (Marcetl); Malhibierno, Terraprim, Garrotxa (Vay.); 

 Cabanes, Llers, Tarragona (Senn.!); Igualada (Queralt). — Maig-Juliol. 



N. B. No escasseja la raça albijlora. 



1,811. — E. tenuiflora Hoffm. et Link.; 

 E. latifólia Sm.; var. tenuiflora de l'ante- 

 rior apud Fiori. 



(per les flors de tub molt prim, tenuiflora; per 

 les fulles amputes, latifólia.) 



Hom la diferencia de l'anterior, de la qual és 

 molt afí, per la tija solament ramificada a 

 l'àpex, amb 2-4 angles alats; fulles ovades 

 el•líptiques, obtuses, més acostades i de doble 

 ample; per les flors petites, breument pedicel- 

 lades, en cimes denses, de branques dretes; pel 

 tub de la corol•la filiforme i els lòbuls oblongs, 

 agudets, de 3-4 mm; per la càpsula estreta, atenuada a l'àpex. 



Geografia. — Llocs humits del litoral: Castelldefels. = Prats de l'Empordà; Banyoles, 

 Lladó, Sagaró, Terraprim, Garrotxa, fins a Olot (Vay.); Llers, Molins, Castelló, Tarragona 

 (Sennen); Montsec (Puj. J.). — Maig Ag. 



E. tenuiflsra 



1,812— E. Centàurium Pers. 



{El Centaurion fou una herba famosa de V an- 

 tiguitat, que sanà el centaure Chiron d'una feri- 

 da al peu. Plini parla de tres menes de Centau- 

 rion: una d'elles és la que anomenà Bahuin Cen- 

 tàurium minus, que passà a ésser la Gentiana 

 Centàurium a de Linné, i d'aquí prengué Per- 

 soon el nom específic de la seva Erythraea.) 



Biennal, tija d' 1-6 dm, dreta, glabra, qua- 

 drangular, solament ramificada a l'àpex, de 

 branques dretes; fuUes basilars en rosetó, trans- 

 ovades, amb 3-7 nervis, de 8-20 mm d'ample, 

 breument peciolades, les caulinars inferiors oblongues, sèssils, més grans que 

 les superiors, que són sublinears; flors rosades, rarament blanques, mitjanes, 

 sèssils subsèssils, en cimes corimbi formes, de branques curtes, dretes, poc di- 



K. Centàurium 



104 



