FLORA DE CATALUNYA 



Gencfanàcies. 



G. 497. -Erythraea. 



vidides; divisions calicinals alenades, quasi una meitat més curtes que el tub 

 de la corol•la; lòbuls d'aquesta ovats, obtusos, de 5-6 mm, més curts que el tub; 

 càpsula de doble llarg que el calze. 



Geografia. — Boscos i prats de la zona inferior fins a la superior, sense ésser comuna : 

 Vallès, Terrassa, entre Lloret y Tossa, Montsoliu. = Empordà, Garrotxa et alibi (Vay.); 

 Molins (Sen.); des de la costa a les valls pirenenques sota diverses formes (Csta.); Vieila 

 (C. et S.). -Juny-Ag. (0. 



1,813. — E. grandiflora Biv.; E. Bois- 

 sieri Wk.; subsp. de l'anterior apud 

 Rouy. 



(grandiflora, fer les flors majors que en l' espècie 

 anterior; Boissieri, per haver-la dedicada Will- 

 komm al cèlebre botànic suís Edmond Boissier, 

 autor, entre moltes altres obres, del Voyage bo- 

 tanique dans le midi de l'Espagne, de 1845.) 



Difereix de l'anterior per la tija ordinària- 

 ment r ami ficada des de la base, fulles del rosetó 

 basilar transovato-oblongues , de 3-5 nervis; flors 

 d'un vermell molt viu, grans, visiblement pedi- 

 cel•lades, en cimes corimbiformes amples i fluixes, de branques llargues, molt 

 dividides; divisions calicinals una meitat més curtes que el tub de la corol•la, 

 els lòbuls de la qual són oblongo-obtusos, de 7-8 mm, més llargs que el tub. 



E. grandiflora 



Geografia. — Boscos i prats de les zones litoral i mitjana : Vallès, Valldoreig, Terrassa; 

 Penades, Gelida; Bages, Castellgalí a les vores del Llobregat. = Molins, Cabanes (Sen. !).— 

 Juny-Jul. 



(i) Aquesta planta és la centaura o centaura menor, reputada desde molt antic com a depurativa. El nom úi fel de 

 la terra, qus alguns donen com autòcton, em sembla introduït. Plini (L. XXV, c. xxxi) diu: «Hoc centaurion nostri 

 fel terrae vocant, propter amaritudinem summam.ï CavaniUes ens dóna el nom valencià de pericó vermell, sens dubte 

 per la semblanpa de la centaura amb V Hypericum perforatum, quant a l'aparell vegttatiu, naturalment. (F. CL). 



105 



