PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gencianàcies. 



G. 499. - Gentiana. 



Geografia. — Boscos i pastures de les altes muntanyes: Núria, cap a Finestrelles i al peu 

 de la Creu d'en Riba, r. = Bosc de la Mare de Déu (Puigg., Trem.); Setcases, Carençà, 

 Vall de Llo (Bub.); cap a Queralps (Vay.); Pireneus centr. (Csta.); Port de la Picada (Zett.); 

 Pomero, Gausac, Montgarri (Llen.); Valls de Juela i de Tredòs, Coll de Bareges (C. et S,). 

 — Jul.-Ag. 



G. ciliata 



1,819. — G. ciliata L. 



(pels lòbuls de la corol•la ciliats.) 



Perenne, rizoma prim, tija d' 1-2 dm, dreta, 

 flexuosa, angulosa, alada, simple, fuUosa fins 

 a l'àpex, escamosa a la base; fulles lanceolato- 

 linears, agudes, uninerves, les inferiors escami- 

 formes, totes breument travades; flors blaves, 

 grandetes (de prop de 4 cm de llarg), termi- 

 nals, solitàries, amb el calze acampanat, qua- 

 drífid, de lòbuls ovato-lanceolats, llargament acu- 

 minats, membranoso-hialins a la base, més curts 

 que el tub; corol•la acampanada, profundament 

 quadriida, amb els lòbuls oblongs, denticulats superiorment, franjats als 

 marges, nua a la gorja; estigmes ovats, connivents i càpsula ovoide, llargament 

 estipitada. 



Geografia.— Pastures i boscos pedregoses de les muntanyes calisses: Vall de Ribes, Ri- 

 poll. = Berga (Salv ! ); Pireneus i muntanyes d'Olot, Sta. Pau, Muntanya del Mont, Roca- 

 bruna, Monars, Baget, Camprodon (Vay.); Cerdanya francesa (Sen.!); Penya Blanca, (Zett.); 

 al peu del Port de Benasc (Lap.); Ribera de Ruda (Llen.!); Montartó (C. et S.). — Jul.-Set. 



1,820. —G. tenella Rottb. — G. glacia- 

 lis Thom. 



(del llatí tenellus, petit ó, delicat, per la seva exi- 

 güitat; glacialis, per fer-se a les altes muntanyes, 

 a la zona dita glacial.) 



Anual, d'arrel molt prima i tija de 2-8 cm, 

 prima, generalment ramiíicada des de la base, 

 poc fullosa; fulles petites, subsèssils, les infe- 

 riors acostades, espatulades, les caulinars oblon- 

 gues, obtuses, curtes, escasses, uninerves; flors 

 blaves, petites (8-12 mm de Uarg), solitàries a 

 l'àpex de peduncles capil- lars (2-5 cm), drets, 

 4-10 vegades més llargs que la flor; calze profundament partit en 4-5 lòbuls 



112 



