FLORA DE CATALUNYA 



Gencianàcies. 



G. 499. - Gentiana. 



ovato-lanceolats, desiguals, més curts que el tub de la corol•la; aquesta da- 

 ti forme, franjada a la gorja, fesa en 4-5 lòbuls ovato-lanceolats, quasi iguals 

 al tub; estigmes revoluts i càpsula ovoide, sèssil. 



Geografia. — Pastures humides de les alies muntanyes : Coma d'Orri, prop de Setcases, 

 r. r. (Vay.); Coma d'Eina (Sen.!); Vall d'Eina i Penya Blanca (Bub.); carenes frontereres de 

 les valls de Morens i Llo (Gaut.); Pireneus centrals i orientals (Rouy); Port de Benasc, prop 

 del lloc anomenat Cuatre Lagos (Lezat, ex Zett); Port de Montjoia (C. et S.). — Jul. 



1,821. — G. campestris L. 



(genciana campestre, qualificatiu inconcret, si 

 hom pren campestre per camperol, inadequat, si 

 hem d'entendre que és pròpia de les terres de 

 conreu; habita in pratis siccis, segons frase del 

 propi autor de V espècie.) 



Anual, d'arrel prima i tija de 5-20 cm, dreta, 

 angulosa, simple o ramificada; fulles d'un verd 

 fosc, les basilars transovades, en rosetó, les 

 caulinars ovato-lanceolades, agudes, amb 3-5 

 ° """P^^*"^ i nervis; flors d'un violat fosc, rarament blan- 



ques, grandetes (d'uns 3 cm), en cimes bípares 

 paniculades, peduncles més curts que les flors; calze partit en quatre divi- 

 sions, de les quals les dues exteriors són amplament ovato-acuminades, i les 

 dues interiors, totalment recobertes per aquelles, linears, acuminades; corol•la 

 acampanada, dividida en quatre lòbuls ovato-obtusos, barbada a la gorja; es- 

 tigmes revoluts i càpsula estretament el•lipsoidal, subestipitada. 



Geografia. — Núria, des del Salt del Sastre; Peguera. 

 = Puigsacau, Platraver, Cabrera i en tot el Pireneu 

 (Csta.); muntanyes d'Olot (Vay.); S. Feliu de Pallerols, 

 Setcases (Cod.!); Vall d'Aran (Llen.); Montartó, Tredòs, 

 Ruda, Beret (C. et S.). — Jul -Ag. 



1,822 —G. nivalis L. 



(per viure entre les neus de les altes muntanyes, 

 a la zona nival.) 



Anual, arrel i tija primes, aquesta de 

 5-15 cm, dreta, generalment ramificada des de 

 la base, poc fuUosa; fulles petites, les basilars 

 transovades, ordinàriament en rosetó, les cauli- 

 nars ovades, dretes, amb nervis poc marcats; 

 flors blaves, petites (1-2 cm de llarg), solitàries, 

 terminals i axil•lars, amb el calze tubulós, quinquèfid, d'angles alato-carenats , 



G. nivalis 



"3 



