PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gencianàcies. 



G. 496. - Gentiana. 



lòbuls linear-acuminats , quasi iguals al tub de la corol•la, i aquesta infundi- 

 buliforme, nua a la gorja, 15 lobulada, de lòbuls ovato-aguts; càpsula el•lip- 

 soidal, sèssil. 



Geo^ra^a. — Pastures de les altes muntanyes: Núria, cap a Finestrelles i Coma de Vaca. 

 = Setcases, Costabona, Espinavel! (Vay.); Carençà, Port de Benasc (Bub.); Vall d'Aran, 

 Montcorbison (Llen); Ports de Benasc i de la Picada (Zett.); Vall de Juela, Ruda (C. et 

 S.). - Jul.-Ag. 



1,823. ~ Cr- Cruciata L. 



(és una de les plantes anomenades Cruciata pels 

 autors prelinneans, per tenir els parells de fulles 

 creuats.) 



Perenne, tija d' 1-3 dm, curvato-ascendent, 

 cilíndrica, generalment simple, molt fullosa; fu- 

 lles oblongo-lanceolades, obtuses, tri-quinque- 

 nerves, les caulinars llargament travades i em- 

 beinadores; flors blaves mitjanes (20-25 mm de 

 llarg), en densos fascicles terminals, ultrapas- 

 sats per les fulles superiors, i en fascicles axil- 

 lars pauciflors; calze membranes, curt, quadri- 

 dentat fes i espatiforme; corol•la tubulato-claviforme, amb quatre plecs a la 

 gorja, quadrilobulada, amb els lòbuls ovats, ordinàriament separats per 1-3 pe- 

 tites dents agudes; anteres lliures, estigmes revoluts, càpsula breument estipitada. 



%ÍJj 



G. Cruciata 



G. Pneumonanthe 



Geografia. — Boscos i pastures pedregoses, calisses, 

 de les muntanyes : Vall de Ribes i Castellar de N'Huc, 

 abundant; Olot, a Sta. Maria de la Cot. = Berga 

 (Grau!); Cabrera (Salv.!, Csta.); Vilallonga, Camprodon 

 (Isern!); Espunya, Puig s'Estela, prop d'Olot (Vay.); Ri- 

 poll, S. Joan de les Abadesses (Sen.); Tredòs, dessota 

 del Port de Beret (C.et S.). — Juliol-Setembre. 



1,824—0. Pneumonanthe L. 



(és el Pneumonanthe de L'Obel, autor prelinneà; 

 paraula formada dels mots grecs Tcvsótiwv, pulmó, 

 i avd-o;, flor, perquè és una mena de pulmo- 

 nar i a.) 



Perenne, tija d' 1-3 dm, dreta, lleugerament 



angulosa, ordinàriament simple, fullosa; fulles 



lanceolato-linears, uninerves, una mica revoludes pel marge, curtament travades 



i embeinadores , les inferiors escamiformes; flors blaves, grans (prop de 4 cm de 



114 



