PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gencianàcies. 



G. 499. -Gentiana. 



2-12 cm, amb dos parells de fulles, quasi cilíndrica; fulles blanes, no marces- 

 cents, poc lluents per sobre, grans, el•líptiques o transovades , obtusiúscules, 

 uni-trinerves, de nervis poc marcats, les basilars en rosetó, atenuades en 

 pecíol curt, les caulinars més petites, ovato-lanceolades, travades, agudes; flors 

 blaves, molt grans (5-6 cm de llarg), solitàries, terminals; calze obcònico-acam- 

 panat, quinquelobulat, de lòbuls oblongo-lanceolats, lleugerament contrets a la 

 base, separats per sinus arrodonits o com truncats; corol•la quinquelobulada, 

 tubuloso-acampanada, de lòbuls ovats, aguts o acuminats, tacada a la gorja 

 d'un verd fosc que es torna negre. 



Subesp. G. angustifolia Vill. — Difereix del tipus pel rizoma estolonífer, 

 d'estolons subterranis, prims; per les tiges amb angles prominents, fulles més 

 estretes, oblongues o lanceolato-oblmvgues, divisions calicinals mucronades, 

 més contretes a la base. 



Geografia. — Pastures de les altes muntanyes : Monigrony, al bosc de Santou; Capcir 

 (Sen.); prats del Portilló, d'Artiga de Viella. Ruda, Aiguamoix (Llen.i); Juela, Tredòs 

 (Timb.); Ruda (C. et S.). - Jul. 



N. B. Entre les plantes portades per Llenas de la Vall d'Aran n'hi alguna de la subsp. 

 G. angustifolia Vill. ben caracteritzada per diverses particularitats, fins pels estolons subter- 

 ranis. 



G. pyrenaica 



1,827.-0. pyrenaica L. 



(per viure als Pireneus.) 



Perenne, amb el rizoma curt, que produeix 

 tiges floríferes de 3-7 cm, ascendents, uniflores, 

 fuUoses; tiges estèrils curtes, cespitoses; fulles 

 lanceolato-linears, petites, consistents, uniner- 

 ves, mucronades, semiamplexicaules, escabres 

 al marge; flors violades, de 2-3 cm, solitàries, 

 curtament pedunculades; calze cilíndric, no alat, 

 quinquelobulat, de lòbuls lanceolato-acuminats , 

 iguals a la meitat del tub; corol•la hipocrateri- 

 forme, doble llarga que el calze, quinquelobula- 

 da, de lòbuls ovats, obtusos, doble maiors que els apèndixs denticulats dels sinus; 

 càpsula el•lipsoide, estipitada. 



Geografia. — Pastures humides de les altes mutanyes : Núria, Coll de Pal. = Setcases 

 (Isernl); Costabona, Coliet de Tosses i altures de La Cerdanya (Vay.). — Jul. 



116 



