PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gjn volvul àcies . 



G. 505 . - Convólvulus. 



al calze o més llargues; sèpals piloso-sedosos, lanceolato-linears, aguts, co- 

 rol•la tres vegades més llarga que el calze, amb línies peludes a l'interior; càp- 

 sula subglobulosa, acuminada, peluda. 



Geografia. — Tenes àrides i estèrils: Castellvell, Monistrol, Castellgalí, des d'on s'estén 

 cap a la Segarra; Tous, Vilafranca del Penedès, Mollerusa, Lleida, al Castell de Gardeny. 

 = Prats de Rei (Puigg I), S. Andreu de la Barca (Salv.!), L'Escala, r. (Vay.).— Maig-Jul. 



C. Cantàbrica 



1,839.-0. Cantàbrica L. 



(pel nom de cantàbrica ajnb què era coneguda 

 antigament; Cantàbrica quorundam, de Clusius, 

 d'on el nom de Linné.J 



Sinonímia. 

 montanesa. 



Cast., campanilla de pobres. 



Perenne, de rizoma llenyós i tija de 2-5 dm, 

 ascendent, subllenyosa a la part inferior, molt 

 ramificada des de la base, fullosa, eriçada de 

 pèls llargs, estesos; fulles lanceolades o lanceo- 

 lato-linears, verdes, peludes, multinerves, les in- 

 feriors atenuades en pecíol, les superiors sèssils; flors rosades, mitjanes (2-3 cm), 

 sobre peduncles molt més llargs que les fulles, 1-4 en petites cimes o glomè- 

 ruls, formant ima paníctila fluixa i estesa, pedicels més curts que el calze i 

 bràctees linears, eriçades com els sèpals, que són lanceolats, acuminats; corol•la 

 2-3 vegades més Uarga que el calze, amb línies de pèls en la seva part exterior; 

 càpsula ovoide, aguda, piloso-eriçada. 



C, althaeoídes 



Geografia. — Marges i llocs àrids, incultes: Des del 

 litoral al Vallès, S. Llorenç del Munt, falda del Mont- 

 seny, Bages i Segarra = Vic, Berga, Olot (Costa), Prats 

 de Rei (Puigg. I), Empordà La Garrotxa (Vay.). — Maig- 

 Juny. 



1,740. — C. althaeoídes L. 



(per la semblança de les seves fulles amb les del 

 malví; és el Convólvulus argenteus, folio al- 

 thaeae, de Bahuin.) 



Perenne, de rizoma gruixut, i tija de 3-10 dm, 

 enfiladísa o voluble, eriçada de pèls estesos, un 



128 



