FLORA DE CATALUNYA 



Cuscutàcies. 



G. 508. -Cúscuta. 



lòbuls ovato-obtusos, que arriben fins a la gorja de la corol•la, aquesta acani- 

 panada, quadri-quinquelobulada, de lòbuls ovato-obiusos, quasi iguals al tub, 

 quasi drets a l'àpex, escames petites, bílides, dretes, adherides al tub de la 

 corol•la, estams inclusos, estils divergents, més curts que l'ovari, estigmes 

 linears, groguencs, càpsula globosa, gran (doble del calze), llavors ovoides. 



Geografia. — Paràsita sobre diverses plantes, especialment urticàcies : Núria, llocs her- 

 bosos del Salt del Sastre, sobre la í/f/íca dioica. = Regió inferior del Pireneu de Núria; 

 Freixenet, Olot (Vay.), en algunes parts, sobre Sambuciïs Ebulus, Ul•lica dioica, etc. 

 (Costa); Montgrony, sobre la Achülea MiUefolium (Sen !). — Jul.-Ag. 



1,845. — C. Epithymum Murr. — C. mí- 

 nor DC. 



(Es /'Epithymum sive Cuscuta minor, de Bau- 

 hÍ7i. Aquest nom, Epithymum, el trobem ja en 

 els autors grecs, i fa referència a l'hoste sobre el 

 qual sol viure aquesta espècie, generalment alguna 

 farigola o Thymus.) 



Sinonímia. — Barbes de caputxí, cabells de 

 la Mare de Déu, cabells o pèls de farigola, ca- 

 bells de tomaní; cast., pitimos, cabellos o flores 

 de tomillo, barbas de capuchino; fr., cuscute. 



Planta de tija capil•lar, poc ramiíicada, generalment vermella, flors d'un 

 blanc rosat, oloroses, en glomèruls densos, globulosos, de 5-T0 mm, acom- 

 panyats d'una bracteola, calze quinquepartit, amplament acampanat, de divi- 

 sions lanceolato-acuminades, esteses a l'àpex, corol•la acampanada, de lòbuls 

 triangulars, aguts, molt estesos, a la fi reflexos, iguals al tub, escames grans, 

 franjades, connivents sobre l'ovari, de manera que tanquen el tub de la corol•la, 

 estams exerts, estils drets, més llargs que l'ovari, estigmes linears, d'un vermell 

 fosc; planta polimorf a. 



Raça C. Trifolii Bab. — Calze obcònic, fes fins a la meitat, corol•la or- 

 dinàriament blanca, escames més petites, que no tanquen completament el tub, 

 flors més grans, més pàl•lides, filaments albo-groguencs; plantes que creixen 

 formant cercles regulars i maten llurs víctimes. 



Subsp. C. plani flora Ten. — Lòbuls caUcinals carnosos, obtusos, estesos, 

 els de la corol•la ovato-apiculats , més llargs que el tub, molt estesos, mai reflexos, 

 tots amb un nervi sortit en la cara inferior. 



133 



