PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Borraginàcies. 



G. 509. -Cerinthe. 



rtors grogues o purpurines, grandetes, sobre peduncles curts, drets en la ma- 

 tiiritat dels fruits; sèpals obhngs, pcstanyosos, corol•la una o ducs vegades 

 més llarga que el calze (15-16 mm per 6-8), tubuloso-claviforme, de dents cur- 

 tes, acmninades, recorhades, anteres iguals als lilaments, apèndix curt, acu- 

 minat, aquenis grans, puntejats de bru. 



Geografia. — Roques de Torroella de Montgrí, L'Escala, Ciurana, (Vay.!), Les Garri- 

 Sues (Gonz !). — Març-Juny. 



1,847. — C. glabra Mill — C alpina Kit. 



(per tenir la tija i les fulles pelades; alpina, 

 per viure als Alps.) 



Perenne, de rizoma gruixut, negre, escamós, 

 que produeix brots estèrils curts, terminats per 

 fascicles de fulles; tija de 2-4 dm, dreta, gla- 

 bra, fullosa, de fulles primes, llises, ni iuber- 

 enloses ni pcstanyoses, les basilars oblongues, 

 obtuses, atenuades en pecíol, les caulinars am- 

 plexicaules, d'orelletes arrodonides; flors peti- 

 tes, groguenques purpurincs, sobre peduncles 

 llarguets, estesos en la maturitat dels fruits; 

 sèpals oblongo-lanceolats , no pcstanyosos; corol•la una meitat o un terç més 

 llarga que el calze (10-12 mm per 4-6), cilíndrica, de dents curtes, triangu- 

 lars, obtusiúscules, recorhades, anteres quatre vegades més llargues que els fila- 

 ments, d'apèndix curt; aquenis petits, negres, lluents. 



C. glabra 



Geografia. — Pastures i boscos humits de les muntanyes: Pirencus centrals ( Rouy), Pic 

 de Gar (Lap.), al costat sud (C. et S.), al Ca.qir (Timh. et Jourian). — Maig-Ag. 



138 



