FLORA DE CATALUNYA 



Barraginàcies. 



G. 5ii.-Symphytum. 



peoiolades, les superiors cstrcíafiicnt lanccoladcs, acuminades, sèssils, llarga- 

 nient dccurrcnts; llors violades, rosades o blanquinoses, divisions calicinals 

 lanceolato-acuminades, corol•la d'uns 15 mm, dues vegades més llarga que 

 cl calze, escames de la gorja iguals o poc més llargues qii-c Ics antcrcs, que són 

 quasi una vegada més llargues que el fila)iicnf, aquenis trígono-ovoides, llisos, 

 lluents, no contrets a la base. 



Geografia. — Vores d'aigües i prats humils: Vall d'Aran, prats de la zona inferior, a les 

 vores del Garona (Zett., Llen!}. — Maig-Jul. 





1,850—8. tuberósum L. 



(pel rizoma tuberós.) 



Sinonímia. — Consolda menor; cast., consuel- 

 da menor, consuelda turmosa. 



Rizoma carnós, poc ramificat, tuberós, tija 

 de 3-6 dm, dreta, primeta, angulosa, simple o 

 bifurcada a l'àpex, híspida; fulles primes, as- 

 pres, les inferiors més petites, ovadcs, peciola- 

 des, destruïdes a la florescència, les del mig 

 més grans, lanceolades, més curtament pecio- 

 lades, les superiors sèssils, estretament dccur- 

 rcnts; flors d'un blanc groguenc, divisions calicinals lanceolato-linears, agu- 

 des; corol•la d'uns 20 mm, tres vegades més llarga que el calze, escames de 

 la gorja ostensiblement més llargues que les anteres, que són dues vegades niés 

 llargues que els filaments; aquenis trígono-globulosos, tuberculosos, contrets so- 

 bre la base. 



S. tuberósum 



Geografia. — PtsíIs, boscos humils, vores de recs i torrents, des del Vallès fins a les valls 

 pirenenques; comuna a S. Hilari. = Sagaró, Borredà (Vay.), Vall d'Aran (Zeii.). — Maig-JuI. 



141 



