PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Borrasrinàcies. 



G. 516. -Lithospèrmum. 



Geo^ra /■?■«. — Roques calisses dels Pireneus orientals : S. Aniol de Uija (Bub , Bolós!, 

 Soul.!); abundant al Toi de les Valls, entre Monars i Talaixà (Vay.), cap a la Muga (Isern), 

 Prats de Molló (G. et G.). — Abr.-Juny. 



1,861.— L purpúreo-caerúleum L. 



(per les flors, de primer purpúries, /, en passar- 

 se, blaves.) 



Perenne, de rizoma gruixut, negrós, ramifi- 

 cat, multicaule, i tiges estèrils ajagudes, llar- 

 gues, radicants a l'àpex, les fèrtils dretes, de 

 2-5 dm, simples, eriçades, totes íuUoses, amb 

 les fuUes lanceolades, acuminades, atenuades a 

 la base, cobertes de petits pèls aplicats, tuber- 

 culosos els de la cara superior, més clares pel 

 revers; flors blaves o purpúries, en cimes ter- 

 minals allargades i clares després de la flores- 

 cència, amb les bràctees iguals a les flors poc més llargues, i els pedicels 

 molt més curts que cl calze; divisions calicinals estretament linears, agudes, 

 híspides, acrescents en la maturitat, corol•la bastant gran (14-16 mm), pu- 

 bescent a la gorja i per fora, amb el tub llargament exert; aquenis ovoidcs, 

 blancs, llisos, lluents. 



Geo^rqyííj. — Boscos, torrenteres i bardissars en terrenys argilosos i frescals : Litoral, 

 Vallès, Penedès, Bages, Plana de Vic, fins a la zona subpirenenca. = Vores del Ter (Cod.), 

 Llers (Senn.), Vall d'Aran, Les (C. et S.)- — Abr.-Juny. 



1,862. — L. officinale L. 



(per haver estat emprada en medicina.) 



Perenne, de rizoma gruixut, llarg, ramificat, 

 subllenyós, multicaule, amb les tiges de 3-9 dm, 

 dretes, robustes, hispídulo-tuberculoses, fistulo- 

 ses, ramificades, fuUoses, de fulles lanceolades, 

 acuminades, pubescents i aspres, més clares 

 pel revers, amb els nervis laterals i mitjans ben 

 marcats, les caulinars mitjanes i les superiors 

 sèssils; flors blanquinoses, petites, curtament 

 pedicel•lades, axil•lars, solitàries, en cimes fu- 

 Uoses terminals, fluixes i llargues en la maturi- 

 tat; divisions calicinals linears, híspides, obtuses, corol•la petita (4-5 mm), poc 



152 



