F L O R A D E C A T A 1. 1^ N Y A 



Borraginàcies. 



G. 518. -Pulmonària. 



t)-etes en pecíol alat a l'àpex, tant o més llarg que el limbe, que és 2-4 vega- 

 des més llarg que ample, aspres, més clares per sota, amb els nervis laterals 

 invisibles, les caulinars en nombre de 6-8, més petites, primes, d'un verd 

 clar, poc o gens tacades, sèssils; flors vermelles i després d'un blau-violat, 

 grans, en cimes a la fi amples i fluixes, calze fructífer ventrut a la base, super- 

 ficialment fes, de lòbuls triangulars, pestanyosos, corol•la acampanada, de 

 tub glahre sota els fascicles de pèls, aquenis amplament ovoides, obtusos, 

 negrosos. 



Geografia. — Boscos i prats ombrívols, humits: Vall de Ribes, no escassa. = Val! d'Aran, 

 c. c, (Llen.!). — Abr.-Maig. 



1.872.— P. vulgaris Mérat — P. tube- 

 rosa Schrank— P. saccharata Mill. 



(Mérat reuní diverses espècies afins de Pulmo- 

 nària en una de col•lectiva, que anomenà vulga- 

 ris, pel fet d'ésser general i comuna així consi- 

 derada.) 



Rizoma curt, gruixut, nuós, amb llargues 

 libres radicals, tija de 2-4 dm, dreta, eriçada 

 de llargs pèls pàtulo-reflexos, fulles tacades o 

 no de blanc, les basilars oblongo-lanceolades, 

 acuminades , in sensiblement atenuades en pecíol 

 alat, igual o més curt que el limbe, que és 4-5 

 vegades més llarg que ample, cobertes de pèls setiformes aplicats, tuberculosos 

 a la base, un poc més pàl•lides pel revers, les caulinars superiors ovato-lan- 

 ceolades, en nombre de 4-6, semiamplexicaules o decurrents, 2-3 vegades més 

 llargues que amples; flors vermelles i després d'un blau bonic, grans, en ci- 

 mes fluixes i amples; calze fructífer ventrut a la base, fes fins a la meitat, amb 

 els lòbuls lanceolato-triangulars, setoso-pestanyosos, la corol•la amb el tub 

 generalment pelut sota els fascicles de pèls, els aquenis amplament ovoides, 

 obtusos, blavencs, lluents. 



P. vulgaris 



Geografia. — Boscos i prats frescos i ombrosos : Baga de Segalés, pujant als boscos de 

 Peguera. = Bages, a Sta. Maria de l'Estany, Moià, Collsuspina, abundant (Fontlj; Olot, 

 Freixenet, Talaixà, Borredà, Platraver, Monars et alibi (Vay., sub. P. angnstifolia L.), 

 Collsacabra (M.° Masferrer, in Hb. Cad.); Vall d'Aran, Artiga d'Arbós, Fos, Bauzen, S. Joan 

 de Toran (C. et S.). — Abr.-Maig. 



161 



