FLORA DE CATALUNYA 



Bor ragi nàcies. 



G. 519. -Myosotis. 



la tija, pedicels fructífers estesos, separats, els inferiors pròximament iguals al 

 calze; aquest cobert de pèls ganxuts, estesos o reflexos, de lòbuls lanceolato- 

 linears, obert en la maturitat, la corol•la de limbe còncau, de tub més curt que 

 el calzei. aquenis ovoides comprimits, un poc voretats, negres, lluents. 



Geografia.— Terrenys pedregoses, àrids : Freqüent als boscos i llocs herbosos de l'Obac, 

 S. Llorenç del Munt, Montsoliu, Ribes, Núria. = Hostalric, Olot, Pujalt, Paní, La Cerda- 

 nya (Vay,), Armentera, La Cellera (Cod.!), comuna a la regió inferior de la Vall d'Aran 

 (Zett.), Fos, Argut (C. et S.). — Maig-Jul. 



M. versicólor 



1,879.— M. versicólor Smith 



(del llatí versicólor, que té mostra diversos co- 

 lors, al•ludint a la corol•la que de primer és groga 

 i després blava.) 



Anual, d'arrel prima, cònica, fibrosa, tija de 

 5-30 cm, dreta, feble, poc ramiíicada, coberta 

 de pèls aplicats, amb les fulles d'un verd clar, 

 eriçades de pèls llargs, les inferiors transovades, 

 peciolades, les caulinars lanceolato-linears, acu- 

 tiúscules, les immediates a la bifurcació subopo- 

 sades; flors successivament grogues, vermello- 

 scs, blaves i violades, en cimes nues, a la fi llar- 

 gues i clares, generalment més curtes que la resta de la tija, pedicels fructífers 

 filifonnes, coberts de pèls aplicats, pàtulo-asccndents, més curts que el calze; 

 aquest fes fins a la meitat, cobert de pèls ganxuts, estesos o reflexos, tancat 

 en la maturitat, amb els lòbuls lanceolato-linears, drets; corol•la de limbe 



còncau, el tub a la fi 1-2 vegades més llarg que el 

 «TA g^ calze; aquenis ovoides, bruns, circuits d'una 



vora estreta, lluents. 



Geografia. — Llocs secs i sorrencs : Prats de Molló, 

 Vall del Tet, fins a La Cerdanya (Gaut.); Vall d'Aran, 

 regió inferior, Superbanyeres, r. (Zett.), Mel•lande d'Ar- 

 los (C. et S.). — Maig-Juny. 



1,880.— M. intermèdia Link 



(Link enumera aquesta espècie després de la 

 M. palustris Rotli. i abans de la M. arvensis 

 Linné. Cal suposar que la cregué intermèdia 

 entre ambdues.) 



M. intermèdia 



167 



