PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Borraginàcies. 



G. 319. -Myosotis. 



Biennal, i alguna vegada anual, d'arrel curta, obliqua, fibrosa, amb la 

 tija de 3-6 dm, dreta, gruixudeta, poc ramificada, piloso-eriçada, amb les 

 fulles d'un verd fosc, pubescent-eriçades, les basilars transovades, les cau- 

 linars oblongues; flors rosades i després d'un blau clar, petites, en cimes nues, 

 clares, més curtes que la tija, de pedicels fructífers filiformes, estesos, distants, 

 els inferiors dues vegades més llargs que cl calze; aquest fes fins a la meitat, 

 cobert de pèls ganxuts, estesos o reflexos, tancat en la maturitat del fruit, la 

 corol•la petita (2-4 mm), de limbe còncau i tub més curt que el calze; aquenis 

 ovoides comprimits, un poc voretats, bruns, lluents. 



Geografia. — Freqüent en boscos 1 llocs herbosos : Al Vallès, Bages. = Vic (Masf.), Cada- 

 qués, Garrotxa, Rocacorba, Olot (Vay.); regió inferior de la Vall d'Aran l'ZeU.); Llers 

 (Senn.). — Maig-Juny. 



M. silvàtica 



1,881. ~M. silvàtica Hoff. 



(per viure als boscos.) 



Biennal o perenne, de rizoma oblic, fibrós, 

 curt, i tija d' 1-5 dm, dreta o ascendent, poc 

 ramificada, piloso-eriçada, amb les fulles bla- 

 nes, venoses, poc peludes, les basilars rransovato- 

 ohlongues, atenuades en llarg pecíol, les cauli- 

 nars oblongo-lanceolades, obtuses o acutiiíscu- 

 les; flors d'un blau bonic, rarament rosades o 

 blanques, en cimes nues, a la fi llargues i onolt 

 clares, pedicels fructífers prims, estesos, distants, 

 efigruixits després de l'antesi, els inferiors 1-2 

 vegades més llargs que el calze, aquest cobert 

 de pèls ganxuts, amb els lòbuls drets, tancat en 

 la maturitat, la corol•la de 4-8 mm, de limbe 

 pla i tub igual al calze, aquenis ovoides, un poc 

 carenats, acutiiísculs, negres, lluents. 



Geog^rt/Ja. — Boscos i prats humits de les muntanyes: 

 Montseny, S. Hilari. = Freqüent al Pireneu : Vidrà, 

 Corp, Guilleries, Puigsacau, Molló (Vay.), Plana de 

 ^'ic, r. (Masf.); Fos (C. et S.\ - Jul.-Ag. 



1,882.— M. alpestris Schmidt; raça de 

 l'anterior apud Rouy. 



(per viure als Alps.) 



168 



