PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Solanàcies. 



G. 525.-Solànum. 



superiors trisedes, amb els dos segments laterals més petits, peciolades, d'un 

 verd fosc, glabrescents; flors violades, en corimbes extraaxil•lars, multiflors, 

 llargament pedunculats; calze glabre, de lòbuls curts, triangulars, la corol•la 

 pubescent al marge, de lòbuls lanceolats, freqüentment reflexos, amb dues ta- 

 ques verdes cada un a la base, baies ovoides, vermelles en la maturitat. 



Geografia. — Freqüent a les torrenteres, bardissars i llocs humils de tot el país : al lito- 

 ral, Vallès, Penedès, Bages, Urgell, Montsoliu, Empordà, fins als prats de les muntanyes 

 subpirenenques. — Abr.-Set. 



S. tuberósum 



1,898. — S. tuberósum L. 



(pel rizoma tuberós d'aquesta planta.) 



Sinonímia. — Patatera, i el tubèrcul patata 

 i trumfa; cast., patatas; /;., pomme de terre. 



Perenne, de tija de 4-8 dm, dreta, herbàcia, 

 robusta, angulosa, ramificada, peluda, amb ra- 

 mes subterrànies terminades en grossos tubèratls, 

 les fulles pinnatisectes, amb 3-5 parells de seg- 

 ments ovats, acuminats, peciolulats, oblics o cor- 

 diformes a la base, barrejats amb segments 

 molt petits, sèssils; flors blanques o violades, 

 grans, en corimbes umbel•liformes, llargament pedunculats, de pedicels peluts, 

 a la fi reflexos; calze bastant gran, de lòbuls lanceolats, corol•la pubescent, 

 dues vegades més llarga que cl calze, de lòbuls curts, triangulars; baies globu- 

 loses, grosses, verdoses. 



Geografia. — Cultivada i subespontània en molts 

 llocs. — Juny-Jul. 



1,899. — S. nígrum L. 



(pels fruits negres d'aquesta planta.) 



Sinonímia. — Morella vera o negra, herba 

 mora; cast., hierba mora; /;'., morelle. 



Anual, amb la tija de 2-5 dm, ramificada, 

 dreta o difusa, glabra o amb alguns pèls apli- 

 cats, angulosa, de fulles d'un verd fosc, gla- 

 brescents, ovato-acuminades, sinuato-dentades 

 ^"^""^ o anguloses, a vegades enteres; flors blanques. 



1S4 



