PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Solanàcies. 



G . 5 30 . - Nicotiana. 



Geografia. — Oriünda de Buenos Aires, perfectament naturalitzada a les muralles del 

 Castell de Cardona (Puj. C). - Set. 



1,911.— N. Tabàcum L. 



(de l'espanyol tabaco, mot d'origen americà.) 



Sinonímia. — Tabac; cast., tabaco; /;., tabac. 



Anual, amb la tija d' 1-2 m, dreta, rodona, 



ramificada a l'àpex, pubescent-glandulosa, fu- 



llosa, de fulles molt grans, oblongues, acumina- 



des, les superiors semiamplexic aules, decurrents, 



blanes, verdes, glabrescents, breument pesta- 



nyoses, de marge pla; flors rosades o d'un verd 



vermellós, en panícula ampla, bracteolada; calze 



pubcscent-glandulós, de dents ovato-lanceolades, 



agudes, desiguals, corol•la piloso-glandulosa , 4-5 



vegades més llarga que el calze, iiibuloso-emhudada, amb el tub dilatat des 



de la meitat superior, limbe gran, estès, de lòbuls triangulars; càpsula ovoide, 



més llarga que cl calze. 



Geo^r<2/Ja.— Cultivada i a vegades subesponiània a les hortes prop de les habitacions. 

 — Juny-Jul. 



1,912. — N. rústica L. 



(del llatí rusticus, campestre, perquè hom sol 

 cultivar-la a pagès.) 



Sinonímia. — Tabac pota, pota, tabac pelut; 

 fr., tabac des paysans. 



N. Tabàcum 



N. rústica 



Anual, amb la tija de 3-12 dm, dreta, ci- 

 líndrica, simple o ramificada, piloso-glandulosa, 

 i les fulles peciolades, blanes, crassitíscules, 

 ovato-ohtuses, a vegades subcordiformes a la 

 base i de marge ondulat; flors d'un verd groguenc, 

 en panícula estreta, bracteolada, amb el calze 

 pubescent, de dents curtes, amples, desiguals, 

 1 la corol•la cilíndrica, embudada, 2-3 vegades més llarga que cl calze, que és 

 pubescent i de lòbuls ovafo-arrodonits, reflexos; càpsula ovoide globulosa, poc 

 més Uarga que el calze. 



Geo^z-íj/ía.— Cultivada i alguna vegada subespontània a les hortes i murs.— Jul. -Set. (0. 



(1) Els noms vulg«rs d'aquestes dues darreres espècies de Nicotiana no figuren en l'original de Cadevall. (F. Q. ). 



196 



