PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Verbascàcies. 



G. 532.- Verbascum. 



1,916.— V. pulveruléntum Vill.— V. floc- 

 cósum W. et K. 



(del llatí pulverulentus, empolsat, pel toment 

 blanc que cobreix la -planta; floccosum, es a dir, 

 guarnit de flocs, pels borrallons de toment de la 

 tija i rames.) 



Biennal, amb la tija de 5-15 dm, dreta, ro- 

 dona, robusta, ramificada superiorment, cober- 

 ta, com tota la planta, d'un toment cotonós, 

 blanc, abundant, caduc; fulles basilars oblongo- 

 cl•líptiques, feblement íistonades, atenuades en 

 pecíol curt, les caulinars sèssils, no decurrenís, 

 ovato-oblongues, enteres, les superiors ovato-acuminades, amplexicaules; flors 

 grogues, mitjanes, en glomèruls separats, que formen una panícula pira- 

 midal de branques pàtulo-ascendents, primes i flexuoses, amb els pedicels 

 tots iguals al calze en el moment de la floració; calze cobert de toment 

 blanc, de lòbuls linear-lanceolats, meitat més curts que la càpsula, corol•la 

 generalment petita (uns 2 cm de diàm.), plana, amb els filaments estami- 

 nals eriçats de pèls blancs groguencs, i les anteres inserides transversalment, 

 l'estigma ovato-lanceolat, una vegada més llarg que ample; càpsula ovoide. 



V. pulveruléntum 



Geografia. — Paratges incultes ; Al Vallès, Montcada, Matadepera, falda del Montseny, 

 S. Celoni, Hostalric, Arbúcies. Montsoliu, Sta. Coloma de Farnés, Guilleries.=Vic(Masf.), 

 camins i prats d'Olot, flns a la Cerdanya (Vay.), Prats de Molló (Gaut.), Vall d'Aran, a la 

 zona inferior (C. et S.). — Juny-Ag. 



V. Lychnitis 



1,917. — V. Lychnitis L. 



(aquesta espècie linneana comprèn, el Verbascum 

 Lychnitis flore albo parvo, de Bahuin, del qual 

 deriva el nom específic. Lychnis i Lychnitis vé- 

 nen del grec XbyyQz, la llàntia, al•ludint a Vús de 

 les fulles com a ble.) 



Sinonímia. — Santjoans; cast., candilera, gor- 

 dolobo candilero, hierba de las torcidas. 



Biennal, amb la tija de 5-15 dm, dreta, ro- 

 busta, angulosa i ramiflcada superiorment, pu- 

 bèrula, grisenca, amb les fulles verdes i glabres- 



