FLORA DE CATALUNYA 



Verbascàcies. 



G. 532.-Verbascum. 



cents per sobre, blanc-grisenques i breument tomentoses per sota, bastant ner- 

 viides, superficialment listonades, les inferiors oblongiies, atemiadcs en pcctol, 

 les superiors sèssils, no decurvents, ovato-acuminades; ílors grogues o blanques, 

 petites, en glomèruls separats, que formen una panícula piramidal de branques 

 ascendents, amb els pedicels més llargs que el calze en el moment de la flo- 

 ració; calze tomentós, de lòbuls lanccolato-linears, aguts, una meitat més 

 curts que la càpsula; corol•la petita (15-20 mm), plana, amb els filaments 

 estaminals eriçats de pèls blanc-groguencs, i les anteres inserides transversal- 

 ment, l'estigma globulós; càpsula ovoide, obtusa, petita. 



Geogyafia. — Llocs montuosos secs i àrids: Montserrat, S. Llorenç del Munt, Montseny, 

 Montsoliu, Guilleries, P'neneu et alibi. ^SaUrdú, Baguergue (C. et S.). No escasseja la 

 subvar. albiflonim Rouy. — Juny-Ag. 



1,918.— V. sinuàtum L. 



(Per les fulles inferiors sinuades.) 



Sinonímia. — Tripó bord, muria; cast., gor- 

 dolobo, cenicero. 



í> 





-^w 



11 



V. sinuàtum 



Biennal, amb la tija de 5-10 dm, dreta, ro- 

 busta, arrodonida, ramificada, un poc flexuosa, 

 vermellosa, coberta d'un toment blanc-gro- 

 guenc, estrellat, que a la fi es desprèn; fulles 

 tomentoses, particularment pel revers, les infe- 

 riors peciolades, oblongo-lanceolades, sinuades 

 o sinuato-pinnatífides, ondulades, les superiors 

 oblongues o lanceolades, agudes, sèssils, un poc decurrents; flors grogues, 

 mitjanes, en glomèruls separats, que formen una panícula piramidal de bran- 

 ques ascendents, amb els pedicels més curts que el calze en la floració; calze 

 blanc tomentós, de lòbuls lanceolats, aguts, iguals a la càpsula; corol•la petita 

 (de 2 cm de diàm. com a màximum), plana; filaments estaminals amb pèls 

 violats i les anteres inserides transversalment; estigma globulós i càpsula 

 ovoide globulosa, petita, quasi igual al calze, a la fi glabrescent. 



Geografia. — Comuna a les terres incultes del litoral, Vallès, 

 inferior i mitjana. — Jul.-Set. 



'es i resta de les zones 



203 



