PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Verbascàcies. 



G. 532.-Verbascum, 



Biennal, amb la tija de 5-12 dm, dreta, primeta, feblement angulosa 

 en la part superior, un poc pubescent-glandulosa, ordinàriament glabm en la 

 part inferior, simple o ramificada prop de la inflorescència, amb les fulles 

 glabres, lluents, oblongues, desigualment dentades o sinuato-pinnatílides, les 

 inferiors llargament peciolades, les superiors semiamplexicaules, no decurrents; 

 flors grogues, amb la gorja violada, grans, solitàries a l'axil•la de petites bràc- 

 tees, en raïm llarg, fluix, glandulós; pedicels flliformes, pàtulo-ascendents, 

 ducs vegades més llargs que el calze; aquest verd, glandulós, de lòbuls lan- 

 ceolato-linears, aguts, i corol•la gran (25-35 ^^^'^"^ ^^ diàm.), plana, amb els 

 filaments estaminals tots amb pèls violats, i les antcrcs molt desiguals, la de 

 l'estam imparell molt petita, les dels dos estams inferiors inserides lateralment; 

 estigma i càpsula globulosos, aquesta un poc acrescent, més llarga que el 

 calze, terminada per la base de l'estil espinescent. 



Geografia. — Terrenys argilosos, humils o frescos, des del litoral fins a Olot, Ribes i la 

 Cerdanya; S. Fost de Capcentelles. Vacarisses, Vidreres, Castelló d'Empúries. = Berga 

 (Costa), Llussanès, S. Joan de les Abadesses (Vay.), Vall d'Arros (C. et S ). — Juny-Ag. 



1.923.— V. virgàtum With.— V. blatta- 

 rioides Lam.; mera varietat de l'anterior 

 apud Fiori. 



(derivat de virga, la verga, al•ludint a la tija 

 d'aquesta espècie, fina co7n un vímct; blattarioi- 

 des, per assemblar-se al V. Blattaria.) 



V. virgàtum 



Biennal, amb la tija de 5-10 dm, dreta, bas- 

 tant robusta, rodona a la base, un poc angu- 

 losa a la part superior, feblement pubescent- 

 glandulosa, simple o ramificada, de branques 

 curtes, dretes, amb fulles d'un verd pàl•lid, gla- 

 brescents, les inferiors oblongo-lanceolades, ate- 

 nuades en pecíol, inciso-fistonades o sublirades, les caulinars lanceolades, 

 amplexicaules, breument decurrents en ales cuneïfonncs, les superiors cordijor- 

 mes a la base, aciiminades; flors grogues amb la gorja violada, grans, soli- 

 tàries, geminades o ternades a l'axil•la de bràctees acuminades, en raïm es- 

 piciforme, llarg, fluix, glandulós, amb els pedicels bastant gruixuts, més curts 

 que les bràctees i que el calze; aquest piloso-glandulós, de lòbuls lanceolato- 

 linears, més curts que la càpsula; corol•la gran {25-30 mm), plana, els fila- 

 ments estaminals amb pèls violats, anteres dels estams inferiors inserides 

 obliquament, estigma i càpsula globulosos, aquesta poc més llarga que el calze. 



Geografia. — Llocs incultes de Serrateix, r. r. (Puj. C.!). — Juny-Set. 

 .V. /í. Abunden els híbrids en aquest gènere. Una planta tramesa per Codina des de 

 S. Julià del Llor, sembla ésser un V. nigriim x Boerhavi. 



206 



