PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



E scrof ulariàcies. 



G . 533- Scrof ulària . 



1,924.-8. ramosíssima Lois., varietat 

 de la següent apud Fiori. 



(per ésser molt ramificada.) 



Perenne, amb la tija de 2-6 dm, cilíndrica, 

 subllenyosa, molt ramificada, glabra, que es 

 torna negra per la dessecació, amb les fulles 

 oblongo-lanceolades, pinnatífidcs o inciso-den- 

 tades, poc nombroses i separades; flors d'un 

 hru rogenc, molt petites, sobre peduncles 3-4 

 vegades més llargs que el calze, uniflors o biflors, 

 bracteolats i glandulosos, que formen un raïm 

 estret i llarg; lòbuls del calze suhorbiculars, estre- 

 tament escariosos, corol•la petita (3-5 mm), estaminodi linear nul, estams a 

 la fi exerts, càpsula subglobulosa, apiculada, petita (2-4 mm). 



Geograjia. —LXocs, àrids i arenys del litoral: Platja de Badalona (Sen.!), Coll-lliure, Vall 

 d'Aro, prop de S. Feliu, Lloret de Mar (Bub.). — Abr.-Jul. 



1,925. — S. canina L. 



(és la Ruta canina de Clusius i d'altres autors 

 antics, per les fulles que recorden les de la ruda, 

 i canina, en sentit despectiu, per la manca d'olor 

 i de virtut.) 



Sinonímia. — Ruda de ca o de gos, escro- 

 f ulària de gos, herba pudent; cast., ruda ca- 

 nina, escrofularia perruna; /;'., rue des chiens. 



Perenne, amb la tija de 4-8 dm, cilindrada, 

 simple o ramificada, glabra, que es torna negra 

 per la dessecació, les fulles bastant nombroses, 

 pinnatisectes, amb segments poc nombrosos , se- 

 parats, inciso-dentats; flors d'un bru rogenc, petites, en cimes axil•lars, que 

 formen una panícula terminal multiflora, pedicels aproximadament de la lon- 

 gitud del calze, amb pèls glandulífers subsèssils o estipitats; lòbuls del calze 

 suborbiculars, escariosos al marge, corol•la petita (4-6 mm), d'un ptírpura ne- 

 grós, tacada de blanc, llavi superior dues vegades més curt que el tub, estami- 

 nodi lanceolat agut nul, estams exerts, càpsula subglobulosa, apiculada, petita 

 (3-4 mm). 



S. canina 



210 



