PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G- 533. -Scrofulària. 



Perenne biennal, amb la tija d' 1-4 dm, dreta quadrangular, íistulosa, 

 ■peluda, simple, i les fulles grans, ovades, cordiformes o arrodonides a la base, 

 obtuses, llargament peciolades, peludes particularment pel revers i en el pecíol, 

 d'un verd fosc, superficialment lobulades i dentato-serrades; flors groguenques, 

 amb el llavi superior d'un púrpura clar, en cimes axil•lars pauciflores, que 

 formen una pankula fullosa inferiorment, sobre pedicels 2-4 vegades més 

 llargs que el calze; aquest de lòbuls oblongs, estretament albo-escariosos al 

 marge, la corol•la de 6-8 mm, dilatada a la gorja, els estams inclusos, esta- 

 minodi orbicular, molt enter, i la càpsula ovoidc-globulosa, acuminada. 



Geografia.— Roques ombroses del Pireneu: Pla Traver, Ciuret, Rocabruna, Coral (Vay.), 

 Pireneu Oriental (Gaut.), al peu de Coma Gireta (Llen.), Bielsa (Souliéi). — Juny-Ag. 



1.928. — S. alpestris Gay 



(per viure a la zona alpina alpestre dels Pi- 

 reneus.) 



Perenne, amb la tija de 4-8 dm, dreta, qua- 

 drangular, no íistulosa, puhesccnt eriçada, gri- 

 senca, simple; fulles grans, ovato-oblongues, cor- 

 diformes o arrodonides a la base, primes, ner- 

 vudes, pubescents especialment pel revers, pe- 

 ciolades, les inferiors obtuses, les superiors acu- 

 minades, crenato-serrades; flors d'un bru verme- 

 llós, en cimes pauciflores, que formen una paní- 

 cula bastant llarga, fluixa, pubescent-glandulosa, 

 no fullosa a la base, amb els pedicels ascendents, 3-4 vegades més llargs que 

 el calze; aquest glabre, de lòbuls transovato-orbiculars, estretament escariosos 



al marge; corol•la de 10-14 mm, filaments esta- 

 minals piloso-glandulosos, estaminodi reniforme- 

 orbicular, càpsula ovoidc globulosa, acuminada. 



Geografia. — Llocs frescos i ombrosos de les munta- 

 nyes: Núria, al Salt del Sastre. = Molló, Rocabruna, 

 Camprodon, Vidrà, Collsacabra. La Cerdanya, Ribes, 

 Ciuret, Espinavell (Vay.); Vall d'Aran: comuna al llarg 

 dels corrents (Zett.), Viella (Llen. i), Ports de Benasc i 

 de Viella, Bezins, Salardú (C. et S.). — Juny-Jul. 



1.929. — S. nodosa L. 



(del llatí nodosus, nuós, pel rizoma amb nusos.) 



^ '""**'^* Perenne, de rizoma inflat, nuós, amb la tija de 



S. alpestris 



212 



