FLORA DE CATALUNYA 



Escrof u 1 ariàcies . 



G. 534.- Antirrhínum. 



Perenne, de rizoma llenyós, multicaule, i tiges d' 1-2 dm, ajagudes, difuses 

 o penjant de les roques, glabrescents o breument pubèrules, especialment 

 cap a l'àpex, verdes, amb les jiUles ovades, transovades siihorhiculars, ate- 

 nuades en pecíol, enteres, sense nervis, coriàcies, -persistents, oposades o alternes, 

 cobertes per ambdues cares d'un toment molt curt i comprimit, que es tomen 

 fosques per la dessecació; flors blanquinoses , amb el paladar d'un groc viu, 

 axil•lars, solitàries, agrupades en raïm curt i fuilós, amb els pedicels filiformes, 

 flexuosos, ascendents, més llargs que el calze; aquest pubèrul, 3-4 vegades 

 més curt que la corol•la, de lòbuls ovato-lanceolats; corol•la d'uns 2 cm, un 

 poc peluda, molt gibosa; càpsula ovoide, obliqua, fortament peluda. 



Geògraf ia . — Roques dels Pireneus centrals i d'alires muntanyes : Tortosa, a les munta- 

 nyes de La Cènia (Llen.l), Bielsa (Campo!), Castanesa (Lezat, apud Zett., Bub.), Port de 

 Benasc (G. et G., Bub.), Vall d'Aran (Isern!), Les Maleïdes (Zett.), Roques de Querol, cap 

 a Andorra (Puj. J.). — Juny-Jul ('). 



tiiasculs 

 pubèrul 

 càpsula 



i>935 — A. sículum Ucria. — A. rusci- 

 nonensis Debeaux 



(siculum, és a dir, sicilià, per fer-se a Sicilià; 

 ruscinonensis, propi del Rosselló.) 



Perenne, de rizoma subllenyós, i tiges de 

 3-5 dm, dretes, ascendents o tortuoses a la base, 

 molt fulloses, glabres, amb les fulles totes linears 

 estretament lanceolato-linears, enteres, glabres, 

 oposades ternades, flors d'un blanc groguenc, 

 mitjanes, en raïm fluix, bracteolat. sobre pedi- 

 cels quasi iguals al calze; aquest un poc glàn- 

 dules, de lòbuls ovato-lanceolats, aguts o acu- 

 3-4 vegades més curts que la corol•la, que té uns 2 cm, amb el tub 



, poc gibosa; estil glàndules, quasi de doble llargada que l'ovari, i 



ovoide, obliqua, breument glandulosa. 



A. siculum 



Perpinyà (Debeux apud Rouy), 



Geografia. — Muralles velles dels Pireneus orientals 

 vall del Tet, a Ria (Sen. apud Rouy). — Abr.-Nov. 



N. B. Com observa Costa en el Suplement, la planta referida en el catàleg a Sabadell, 

 Pla d'Urgell, etc, no és aquesta espècie, i creiem que tampoc no és VA. Bavrelieri Bor. 



(i) La planta dels Ports de Tortosa, on no és rara, poc o molt diversa del tipus pirenenc, ha estat descrit^ per 

 Pau amb el nom de Antirrhinum Pertegasii. (F. Q,). 



38 



217 



