PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



L. Cymbalària 



G. 536. - Linària. 



1,940. — L. Cymbalària Mill. 



(és la Cymbalària dels botànics antics, derivat 

 de cymballum, cl chnhal, probablement per la 

 forma de les fulles d'aquesta planta.) 



Sinonímia. — Picardia; cast., palomilla de 

 miiro, hierba del campanario. 



Perenne, amb la tija d' 1-8 dm, dividida des 

 de la base en diverses branques íiliformes, 

 prostrato-radicants o penjants, glabres, amb 

 les fulles cordiformes o reniformes, palmati- 

 nerves, molt glabres, verdes per sobre i fre- 

 qüentment purpúries per sota, lobulades, de lòbuls mucronulats, obtusos en 

 les inferiors, aguts en les superiors, quasi totes alternes, de pecíol molt més 

 llarg que el limbe; flors d'un violat pàl•lid, amb el paladar groc, axil•lars, solità- 

 ries sobre peduncles glabres, iguals a les fulles o més llargs, a la fi reflexos; 

 calze glabre, de divisions lanceolato-linears, agudes, corol•la de 8-10 mm, à.'es- 

 peró un poc corbat, obtús, 2 vegades més curt que ella; càpsula globulosa, un poc 

 més llarga que el calze, dehiscent per tres valves, amb les llavors ovoides, brunes, 

 cobertes de crestes obtuses, flexuoses, sortides. 



Geografia.— FTeqüeni en les làpies i muralles velles i humides dels jardins.— Abr.-Set. 



1,941. — L. commutata Bern. — L. grae- 

 ca Chav. 



(del verb llatí commutaré, canviar, perquè havia 

 estat presa per altra ^^K) 



Perenne, d'arrel prima i tija de 2-4 dm, di- 

 vidida des de la base en branques subfïliformes, 

 ajagudes, peludes, radicants per la base a la 

 tardor, amb les fulles ovato-cordiformes ala- 

 bardades, peludes, les inferiors oposades, les su- 

 periors alternes, breument peciolades, de pecíol 

 molt més curt que el Limbe; flors groguenques, 

 amb el llavi superior violà ceo-blavenc, bastant 

 grans, axil•lars, solitàries, sobie peduncles subcapil•lars, glabres, tan llargs com 



L•, commutata 



(1) Havia estat presa per /.. ^rijífa Chav. (de la qual és diferentl, per Grenier i Godron. Cadevall, sens dubte 

 per distracció, consigni equivocadament el sinònim. Ha d'ésser L, grasca G. et G., non Chav. (F.Q..). 



224 



