PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 536. -Linària. 



acuminato in basi auriculato, flore liiteo, que esdevingué /'Antirrhinum Ela- 

 tine, de Linné, i la Linaria del mateix nom, de Miller.) 



Anual, amb la tija de 2-5 dm, molt ramiíicada, ajaguda, difusa, peluda, 

 florífera en tota la seva longitud, de jullcs quasi totes alabardades i alternes, 

 penninerves, peludes, curtament peciolades, flors d'iin. groc pàl•lid, amb el llavi 

 superior \àolat, mitjanes, axillars, solitàries, sobre peduncles íiliformes, gla- 

 bres, més llargs que les fulles, estesos i després recorbats; calze pehit, de di- 

 visions lanceolato-acuminades, corol•la de 7-9 mm, més llarga que el calze, amb 

 l'esperó alenat, recte poc corbat, més llarc que el tub; càpsula globulosa, un poc 

 més curta que el calze, amb les llavors brunes, reticulato-alveolades. 



Geograjia.— Terres arenoses, cultivades : Vallès, Penedès, Bages, Vic et alibi, amb l'es- 

 pècie anterior, però menys freqüent. — Maig-Set. 



1,944. —L. Sieberi Rchb. 

 villosa Boiss. 



L. Elatine 



L Sieberi 



(dedicada a Franz Wilhelm Sieber, botànic de 

 Praga, autor de diverses obres sobre la flora 

 d'Orient.) 



Hom la diferencia de l'anterior per ésser tota 

 ella més densament piloso-llanosa, àdhuc els 

 peduncles, per les divisions calicinals ovato-acu- 

 minades, corol•la més gran, de paladar més 

 pàl•lid, càpsula ostensiblement més curta que 

 el calze. 



Geografia. — Terres arenoses, cultivades: Terrassa, 

 r.; Castellví de Rosanes, Gelida. =Tibidabo, Castellde- 

 fels, Ripoll, Cabanes, Escaules (Sen.!), Port-Vendres. 

 Figueres, Capvern (Bub.). — Jul,-Set. 



i»945 — L. mínor Desf. 

 num Lge. 



Chaenorrhí- 



(per la seva talla relativament petita; chaenor- 

 rhinum, del grec '/aívsiv i pív, que signifiquen 

 morroobert bocabadat, al•ludint a la corol•la, 

 que difereix de la de les linàries pròpiament di- 

 tes per tenir la boca oberta.) 



?26 



