PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrof ulariàcies . 



G. 536. -Linària. 



L. striata 



Geògraf ta. — Wuniany es silícies pissarroses: Empordà, vores de la carretera enire Ro- 

 ses i Palau. = Cap a Palau Sahardera i Roses (Trem.), Llansà, Terraprim, vinyes i olivars 

 de Cadaqués (Vay.), abundant al Turó de Roses (Sen.), Alberes (Gaut.\ Port-Vendres 

 (G. et G.), Seu d'ürgell (Bub.). — Maig-Set. 



1,954— L. striata DC. — L. répens Mill. 



(per les flors amb línies violades, que destaquen 

 com estries sohre el fons clar de la corol•la; ré- 

 pens, fel rizoma serpentejant.) 



Perenne, de rizoma serpentejant i tiges de 

 3-6 dm, dretes o ascendents, primes, dtires, 

 trencadisses, glabèrrimes, glauques, ramiíica- 

 des, molt fulloses, amb les fulles linears, agudes, 

 atenuades a la base, nombroses, acostades, 

 glauques, les inferiors verticil"lades en nombre 

 de 3-4, les superiors esparses; flors blanques, 

 estriades de violeta, de paladar groc, mitjanes, 

 en raïms espiciformes llargs i clars, sobre pedicels filiformes, drets, poc més 

 llargs que les bràctees linears i que el calze; sèpals glabres, lanceolato-linears , 

 aguts, drets, 3 vegades més curts que la corol•la; aquesta de 8-14 mm, à.' esperó 

 cònic, recte, obtús, igual al tub o, freqüentment, 3 vegades més curt; estigma en- 

 ter, globulós com la càpsula, que és glabra i una vegada més llarga que el calze, 

 amb les llavors triquetres, no alades, negres, amb arrugues transversals tortes. 



Geografia.- Roques i llocs pedregoses de la zona superior: Des de Ribes a Núria, CoUet 

 de Tosses; al peu del Castell de Figueres, entre Jofra i Colomer, i en altres llocs de l'Em- 

 pordà, Cap de Creus. =Castelló d'Empúries ( Llen.), S. Llorenç dels Cerdans (Cod.!), Tor- 

 roella, a les vores del Ter; Carrelares, als Ports de Tortosa i límit superior de la \'all d'A- 

 ran (Costa); tota la Vall d'Aran, fins més amunt de Montgarri (Llen.). — Juny-Set. 



1,955. — L. chalepensis Mill. 



(de Chàlàb, nom antic de la ciutat oriental d'Alep, 

 on creix aquesta planta.) 



Anual, amb la tija de 2-4 dm, dreta, prima, 

 glabra, simple o ramificada; fulles uninerves, 

 les inferiors i les de les tiges estèrils linears 

 oblongues, oposades o ternades, les altres linears, 

 alternes; flors blanques, mitjanes, en raïm espi- 

 ciforme, molt fluix, glabre en totes les seves 

 parts, peduncles més curts que el calze, iguals 

 a les bràctees, que són linears, acuminades, es- 

 teses, quasi iguals a la corol•la; aquesta de 



L. chalepensis 



232 



