PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 536-Linària. 



formes, drets, iguals o més llargs que les bràctees, aquestes linears, dretes; 

 calze glahre, de divisions linears acuniinades; corol•la de 12-18 mm, amb 

 y esperó alenat, dret, més llarg que ella; càpsula globulosa, deprimida, escotada, 

 subdídima, la meitat més curta que el calze, amb les llavors orbiculars, ampla- 

 ment alades, circuïdes de pestanyes, negroses, de disc llis. 



Geografia.— Terres arenoses pissarroses: De Mollet a S. Fost, Palautordera, Entronca- 

 ment, Sils, Vidreres. = La Cellera fCod.), Anglès, Sta. Coloma, Torroella de Montgrí (Vay.), 

 Agullana (Bolós), immediacions de Girona (Salv.!). — Maig-Jul. 



L•. alpina 



i>958 — L. alpina DC. 



(per viure als Alps i a la zona alpina d'altres 

 muntanyes.) 



Anual o biennal, amb la tija d' 1-2 dm, di- 

 vidida des de la base en moltes branques 

 ajagudes, difuses, flexuoses, glauques, glabres 

 o un poc peludes a la inflorescència; fulles 

 linears, quasi totes verticil•lades en nombre 

 de 3-5, uninerves, glauques, glabres, subcar- 

 noses, acostades, subsèssils; flors violades o 

 d'mi púrpura blavcnc, amb el paladar ataron- 

 jat, venós, bastant grans, en raïms espicifor- 

 mes, densos, curts i a la ii allargats, sobre peduncles filiformes, més curts que 

 les bràctees, que són linears, dretes; calze generalment glabre, de divisions li- 

 nears lanceolades, obtuses; corol•la de prop de 2 cm, amb l'esperó alenat, quasi 

 recte, tan llarg com ella; càpsula globulosa, glabrcscent, més llarga que el calze, 

 amb les llavors suborbiculars, alades, negres, llises. 



Geografia. — Pedruscall de les altes muntanyes: Nú- 

 ria, a Coma d'Eina. Fontalba i totes altres altures. = 

 Setcases, Morens, Costabona, Espinavell (Vay.), Port de 

 Viella (Salv. I), Port de Benasc (Zett ), Vall de Juela i de 

 Tredòs (Timb.), Port d'Urets, Montgarri (Llen.l), Ruda 

 (C. et S.). — Juny-Jul. 



A^ B. La planta del Pireneu central, pel color més 

 fosc de les flors, recorda la L. peira(a Jord., del Jura i 

 de la Savoia. 



ijQSQ""!-. arvensis Desf— L. carnosa 

 Moench 



(arvensis, per fer-se als conreus; carnosa, al'hi- 

 dint, potser, a una suposada carnositat de les 

 fulles.) 



L. arvensis 



234 



